Transjugulární intrahepatální portosystémová spojka (TIPS) v léčbě refrakterního ascitu - Niangová, Ivana; Vaňásek, T; Krajina, Antonín; Lojík, Miroslav; Fejfar, Tomáš; Hůlek, Petr; Volfová, M (Česká radiologie, 2001)
Cíl: Retrospektivně zhodnotit výsledky léčby nemocných s refraktemím ascitem pomocí metody TIPS v období od září 1992 do konce března 2000. AutoH sledovali následující parametry: etiologie cirhózy, technická úspěšnost TIPS perioperační mortalita a morbidita, SOdenní mortalita, doba přežití nemocných po TIPS, vliv pokročilosti hepatopatie podle Childovy-Pughovy klasifikace na přežití nemocných po TIPS, nutnost reintervencí pro stenózu v TIPS, výskyt portosystémové encefalopatie po TIPS. Soubor nemocných a metodika: Soubor nemocných tvořilo 56 pacientů, kteří byli přijati s diagnózou refraktemího ascitu v době od října 1992 do března 2000. Jednalo se o 17 žen průměmého věku 51,8 let (věkové rozmezí od 27,9 do 65,3 let) a 38 mužů průměmého věku 51,6 let (věkové rozmezí od 18,5 do 78,4 let). Nejčastější příčinou jatemí cirhózy byl abúzus alkoholu u 26 nemocných (47 %), další v pořadí byly virové hepatitídy - 10 nemocných (18 %), Buddův-Chiariho syndrom mělo 7 nemocných (13 %) a u 1 nemocného (2 %) cirhóza vznikla na podkladě autoimunní hepatitídy. U 11 nemocných (21 %) byl nález uzavřen jako kryptogenní cirhóza. Indikací k provedení TIPS byl u 46 nemocných (83 %) refraktemí ascites. Refríďtterní ascites a krvácení z jícnových varixů bylo indikací pro TIPS u 9 nemocných (16 %). U 1 nemocného (2 %) šlo o kombinaci refraktemího ascitu s hydrothoraxem. TIPS byl zaváděn standardní metodou podle Rosche a Uchidy. Nemocní byli následně sledováni klinicky, laboratorně a sonografickým vyšetřením v 3měsíčních intervalech. Výsledky: Technická úspěšnost zavedení TIPS byla 98 %, 30denní mortalita byla 8,9 %. Za 12 měsíců po TIPS žilo 64 % nemocných, ve skupině Child-Pugh B žilo 75 % nemocných, ve skupině C 35 % (p = 0,01). Dobrý efekt TIPS na ascites byl zaznamenán u 56 % nemocných. . K recidíve ascitu pro stenózu ilPb došlo u 23 % nemocných. U 5 % nemocných nebyl pozorován efekt TIPS na ascites. 58 % nemocných nemělo projevy zhoršení encefalopatie po TIPS, přechodnou encefalopatii měla 2 % nemocných, 11 % nemocných mělo trvalou mírnou encefalopatii, závažnou formu encefalopatie 11 % nemocných a těžkou formu vyžadující redukci zkratu mělo 5 % nemocných.
Keywords: ascites; Hypertension, Portal; lidé; portální hypertenze; Portasystemic Shunt, Transjugular Intrahepatic; transjugulární intrahepatální portosystémový zkrat; Ascites; Humans