Placebo: klamání nemocného nebo nástroj poznání? - Libiger, Jan (Psychiatrie (Praha, Print), 2003)
Pojem placebo účinku zahrnuje nespecifické působení lékařského zákroku nebo nefarmakodynamicky zprostředkované terapeutické účinky léku, které jsou založené především na očekávání nemocného. Placebo účinek byl považován především za psychologický jev, pozorovatelný u subjektivně hodnocených výsledných stavů. V posledních letech přibývá důkazů, že nespecificky působící lék, placebo, má účinky na metabolizmus mozku, na jeho biochemickou i elektrofyziologickou aktivitu. Změny v metabolické aktivitě navozené placebem se odehrávají v mozkových strukturách, které jsou zodpovědné také za skutečný účinek farmaka. Placebo je nástroj výzkumu v klinické farmakologii, který je nepostradatelný, pokud není známa účinná léčba nějaké poruchy nebo nemoci. Je mnohdy také zapotřebí, potřebujeme-li odlišit skutečný účinek experimentálního léku při srovnání se standardním referenčním lékem, v projektech postavených na metodě „double dummy“ (dvojitého zástupu), nebo během počátečního placebo období při klinickém zkoušení farmak. S použitím placeba ve výzkumu stejně jako v klinické praxi jsou spojeny etické problémy. Také etika použití placeba ve výzkumu se liší od etiky klinické praxe, protože oba přístupy mají rozdílné cíle. Byla vypracována vodítka, která slouží ochraně subjektů a zároveň umožňují odůvodněné užití placeba v lékařském výzkumu. To slouží v delší perspektivě zájmům pacientů i vědy.
Keywords: Patient Education as Topic; hodnocení léčiv; Placebo Effect; Physician-Patient Relations; etika; sdělení pravdy; vztahy mezi lékařem a pacientem; vzdělávání pacientů jako téma; Drug Evaluation; placebo; Patients; Ethics; placebo efekt; Truth Disclosure; pacienti; Placebos