Význam používání bezpečnostních pásů v prevenci těžkých a smrtelných úrazů při dopravních nehodách osobních automobilů - Ambrůžek, Antonín; Šesták, Milan; Drábová, Magdalena (Prevence úrazů, otrav a násilí, 2005)
Studie se zabývá významem používání bezpečnostních pásů a zraněním členů osádek osobních automobilů při silničních dopravních nehodách. Autoři se na podkladě dlouhodobé praxe domnívají, že by používání bezpečnostních pásů snížilo morbiditu a mortalitu členů osádek osobních automobilů při silničních dopravních nehodách. V rámci kvantitativního sociologického výzkumu byla použita metoda přímého pozorování použití bezpečnostních pásů řidičem, spolujezdcem na předním sedadle a spolucestujícími na zadních sedadlech za sebou projíždějících osobních automobilů. Byla vybrána dvě stanoviště v centru krajského města České Budějovice: - Ulice Na Sadech a ulice Pražská. Pozorování byla provedena v dopoledních hodinách pracovního dne a v dopoledních hodinách v sobotu, tedy v době, kdy je provoz osobních automobilů poměrně silný; - Stanoviště na výpadové silnici č. I/34 v okrajové části města České Budějovice ve směru na Brno. Pozorování probíhala ve stejném období jako pozorování první. Použité metody - sekundární a obsahová analýza dat pro hodnocení vlivu použití či nepoužití bezpečnostních pásů na rozsah zranění členů osádek osobních automobilů při silničních dopravních nehodách. V této části výzkumu bylo využito znaleckých posudků soudních znalců z oboru soudního lékařství a z oboru dopravy a konstrukce motorových vozidel a spisových materiálů silničních dopravních nehod. Analyzovány byly za sebou jdoucí dopravní nehody osobních automobilů, při kterých šlo o čelní náraz nebo náraz jemu blízký. Dále byla zkoumána energeticky ekvivalentní rychlost (dále jen EES), rozsah a charakter zranění řidiče a zda byly, či nebyly použity bezpečnostní pásy. Na použití, či nepoužití bezpečnostních pásů je usuzováno nejen podle svědeckých výpovědí, ale zejména podle typického poškození (natavení vláken) bezpečnostního pásu v místě jeho ukotvení charakteru spáleniny, nebo podle uskřípnutí bezpečnostního pásu zdeformovanou karosérií v poloze v momentě nárazu. Utrpěná zranění byla rozdělena podle běžné soudní praxe do tří kategorií: - bez poruchy zdraví, tj. bez zranění, nebo se zraněním s dobou léčení do 7 dnů, - lehké zranění, tj. s dobou léčení více než 7 dnů, nejvýše však 6 týdnů, - zranění těžké (s dobou léčení více než 6 týdnů) nebo smrtelné. Byla sledována frekvence použití bezpečnostních pásů a vliv bezpečnostních pásů na zranění osádek osobních automobilů. První soubor byl tvořen členy osádek 1756 osobních automobilů, v nichž bylo přepraveno celkem 2767 osob, tj. včetně řidičů. Druhý soubor tvořilo 200 řidičů – účastníků dopravních nehod, kdy náraz byl čelní nebo blízký čelnímu a byly známy výše uvedené charakteristiky (energeticky ekvivalentní rychlost, rozsah rozdělen do 7 tříd podle nárazové EES a do každé třídy byl zařazen stejný počet připoutaných a nepřipoutaných řidičů. Bylo zjišťováno, kolik řidičů připoutaných neutrpělo zranění, utrpělo zranění lehké, nebo těžké či zemřelo v porovnání s řidiči nepřipoutanými. Použití bezpečnostních pásů snižuje počet zraněných i zemřelých řidičů osobních automobilů při dopravních nehodách. Testem chí kvadrát byl zjištěn statisticky významný rozdíl mezi souborem připoutaných a nepřipoutaných řidičů podle závažnosti zranění (p < 0,01).
Keywords: Sociology; Financing, Organized; prevence úrazů; primární prevence; Morbidity; Humans; lidé; Primary Prevention; Accidents; Mortality; financování organizované; bezpečnostní pásy sedadel; mortalita; Seat Belts; Accident Prevention; úrazy a nehody; dopravní nehody; interpretace statistických dat; Data Interpretation, Statistical; sociologie; morbidita; Accidents, Traffic