Akutní srdeční selhání a časný rozvoj dysfunkce levé komory u pacientů s akutním infarktem myokardu s elevacemi ST léčených primární perkutánní koronární intervencí - Pařenica, Jiří; Kala, Petr; Jarkovský, Jiří; Poloczek, Martin; Toman, Ondřej; Pávková Goldbergová, Monika; Maňoušek, Jan; Kluz, Krystyna; Kubková, Lenka; Tesák, Martin; Elbl, Lubomír; Čermáková, Zdeňka; et al. (Vnitřní lékařství, 2011)
Úvod: Akutní srdeční selhání (ASS) u pacientů s infarktem myokardu s elevacemi ST (STEMI) významně zhoršuje krátkodobou i dlouhodobou prognózu. Cílem práce je v prospektivně sledované skupině pacientů se STEMI zjistit nezávislé faktory spojené se vznikem akutního srdečního selhání a časného rozvoje dysfunkce levé komory. Metodika: Celkem bylo vyhodnoceno 593 pacientů se STEMI léčených primární perkutánní koronární intervencí (PCI), z toho 164 pacientů mělo projevy ASS. BNP (brain natriuretic peptid) a NT? proBNP (N?terminal pro brain natriuretic peptid) byly stanoveny při přijetí a 24 hod od vzniku IM. U všech pacientů byla před primární PCI provedena levostranná ventrikulografie, echokardiografické vyšetření bylo provedeno 3.? 5. den. Výsledky: Pacienti se selháním měli při přijetí vyšší hladinu glykemie, kreatininu, kyseliny močové, HDL?cholesterolu, vyšší počet leukocytů a vyšší hladiny natriuretických peptidů. Celková hospitalizační mortalita byla 3,7 %, ve skupině pacientů bez selhání byla mortalita 0,2 %, při mírném srdečním selhání 3,2 %, při plicním edému 14,3 % a pacienti v kardiogenním šoku měli mortalitu 63,6 %. Ejekční frakce pacientů bez selhání byla 53,0 ? 10,3 %, pacientů se selháním 45,4 ? 11,9 %. Podle vícerozměrné logistické regrese patří mezi faktory, které nezávisle ovlivňují riziko rozvoje ASS a dysfunkce levé komory (EF ? 40 % dle echokardiografie) zvýšená glykemie při přijetí, infarkt přední stěny, vyšší věk a vyšší tepová frekvence, naopak snížené riziko představuje vyšší hodnota pulzního tlaku. Nižší riziko rozvoje ASS představují rovněž již vytvořené kolaterály infarktové tepny. Dle ROC analýzy jsme určili možné cut off hodnoty pro end?diastolický tlak v levé komoře (LVEDP) odpovídající ASS v akutní fázi IM nad 29,5 mm Hg, pro dP/ dt/ P (vyjadřující inotropní sílu LK) pod 28,5, pro glykemii při přijetí > 9,5 mmol/ l, pro centrální pulzní tlak < 50 mm Hg. Závěr: ASS se rozvíjí u necelé 1/ 3 pacientů se STEMI. Rozvoj ASS představuje vysoké riziko hospitalizační mortality, která narůstá s tíží srdečního selhání. Jako nezávislé faktory se vztahem ke vzniku ASS nebo dysfunkce levé komory jsme identifikovali zvýšenou glykemii při přijetí, infarkt přední stěny, věk, zvýšenou tepovou frekvenci. Nižší riziko mají pacienti se zachovaným vyšším pulzním tlakem.
Keywords: Ventricular Dysfunction, Left; srdeční selhání; echokardiografie; Aged; Hospital Mortality; lidé středního věku; senioři; Hemodynamics; prognóza; Peptide Fragments; hemodynamika; Heart Failure; lidé; Risk Factors; mortalita v nemocnicích; natriuretický peptid typu B; Adult; Middle Aged; dospělí; Prognosis; Natriuretic Peptide, Brain; Electrocardiography; Female; balónková koronární angioplastika; STEMI; Angioplasty, Balloon, Coronary; infarkt myokardu; peptidové fragmenty; Male; Echocardiography; ženské pohlaví; Myocardial Infarction; Humans; mužské pohlaví; elektrokardiografie; primární PCI; rizikové faktory; dysfunkce levé srdeční komory