Etické problémy rozhodování o způsobu léčby v prostředí intenzívní medicíny - Ševčík, Pavel (Postgraduální medicína, 2012)
Intenzívní péče je indikována v případě, kdy pacientovo onemocnění či poranění má prognózu příznivou nebo nejistou. Problém nastává v situaci, kdy zjistíme, že prognóza nemocného je nepříznivá. Moc nových technologií a moderních farmak je v současnosti taková, že umožňuje udržovat zdání života i v případech, kdy patologický proces je ireverzibilní a kdy je neetické prodlužovat ono zdání pod rouškou poskytování tzv. plné léčby. V takových případech využíváme moderních technologií, léků a postupů marně. Marnou či medicínsky neadekvátní léčbou se rozumí léčba, která je natolik nedostačující či minimálně účinná, že se lékaři shodnou na jejím neposkytování, a to i pokud ji pacient či jeho zástupci vyžadují. Jakmile dospějeme k názoru, že intenzívní léčba je medicínsky neadekvátní, musíme stanovit, jakým způsobem budeme tuto léčbu měnit. Buď se rozhodujeme o nerozšiřování léčby – withholding therapy, nebo dospějeme k závěru, že i stávající léčba je neadekvátní a pak ji vysazujeme – withdrawing therapy. Myslí se tím vysazování orgánové podpory, případně některých medikamentů a jiných postupů, které jsou v dané situaci medicínsky nadbytečné. Zdaleka to neznamená vysazení veškeré léčby. Opatření zlepšující komfort pacienta v závěrečných fázích života, zaručující kvalitní analgezii, zabraňující pocitu dechového a psychického strádání ve spojení se zmírňujícími ošetřovatelskými postupy jsou v léčbě naopak akcentovány. Rozhodování o strategii a směřování léčby kriticky nemocných na sklonku života je každodenní součástí činnosti pracovišť intenzívní medicíny. Všichni, kdo se nějakým způsobem podílejí na léčbě a péči o nemocného, by měli být zavzati do rozhodovacího procesu o přechodu z intenzívní léčby na léčbu paliativní. Za závěrečné rozhodnutí o zahájení paliativní péče nese odpovědnost vedoucí lékař příslušného pracoviště, jím určený lékař nebo ošetřující lékař.
Keywords: umělé dýchání; urgentní lékařství; multiorgánové selhání; Humans; Palliative Care; Emergency Medicine; Female; zbytečná diagnóza a terapie; marná léčba; Critical Care; péče o umírající; péče o pacienty v kritickém stavu; lidé; Medical Futility; septický šok; paliativní způsob ošetřování; Shock, Septic; defenzivní medicína; Anuria; Practice Guidelines as Topic; ženské pohlaví; anurie; paliativní péče; směrnice pro lékařskou praxi jako téma; Terminal Care; Multiple Organ Failure; Defensive Medicine; nepříznivá prognóza; Respiration, Artificial; nerozšiřování léčby; vysazování léčby