Hodnocení bakteriální kolonizace spojivkového vaku pacientů léčených intravitreálními injekcemi ranibizumabu - Studnička, Jan; Beránek, Jan; Ryšková, Lenka; Rencová, Eva; Hejsek, Libor; Rozsíval, Pavel (Česká a slovenská oftalmologie, 2012)
Cíl: Zjistit složení bakteriální mikroflóry ve spojivkovém vaku u pacientů s vlhkou formou věkem podmíněné makulární degenerace (VPMD) indikovaných k intravitreální aplikaci ranibizumabu (Lucentis, Novartis Pharma AG). Zhodnotit účinnost kombinované lokální přípravy širokospektrým antibiotikem moxifloxacin 0,5 % (Vigamox, Alcon) a 5% roztokem jodovaného povidonu (Betadine, Egis Pharmaceuticals, LTD.) a vyhodnotit subjektivní snášenlivost moxifloxacinu. Metodika a materiál: V prospektivním, nerandomizovaném sledování bylo hodnoceno 20 očí 20 pacientů léčených intravitreálně podávaným ranibizumabem. Všem pacientům byl proveden opakovaně výtěr ze spojivkového vaku léčeného oka, a to v časovém schématu - před zahájením užívání moxifloxacinu, v den intravitreálního podání ranibizumabu před výplachem spojivkového vaku 5% roztokem jodovaného povidonu, dále po výplachu bezprostředně před injekcí a kontrolně též tři dny po intravitreální aplikaci. Zároveň byla dotazníkovou formou hodnocena snášenlivost moxifloxacinu. Výsledky: Při odběru materiálu ze spojivkového vaku léčeného oka před aplikací moxifloxacinu mělo 17 očí pozitivní bakteriální kultivaci (85 %) a tři oči (15 %) negativní bakteriální kultivaci. U dvou očí s pozitivní kultivací byla nalezena rezistence na moxifloxacin. Po třech dnech aplikace moxifloxacinu byla kultivace negativní u 13 očí (65 %), u 7 očí (35 %) byla bakteriální kultivace pozitivní. Po výplachu oka 5% roztokem jodovaného povidonu byla negativní kultivace u 17 očí (85 %), pozitivní kultivace byla u 3 očí (15 %), ve všech případech byla zjištěna citlivost na moxifloxacin. Tři dny po intravitreální injekci byla negativní kultivace ze spojivkového vaku u 13 očí (65 %), u 7 očí (35 %) byla kultivace pozitivní, bakterie byly citlivé na moxifloxacin. Subjektivní obtíže udávalo během aplikace moxifloxacinu celkem 10 pacientů, 5 pacientů žádné obtíže nemělo a 5 pacientů dotazník neodevzdalo. Průměrný začátek obtíží byl 2. den po zahájení podávání moxifloxacinu a průměrný stupeň obtíží byl 1,6 ze škály 0 až 5. Závěr: V našem souboru jsme zjistili široké spektrum mikroorganismů kolonizující spojivkový vak pacientů indikovaných k intravitreální léčbě VPMD. Po přípravě moxifloxacinem byla četnost bakteriální kultivace snížena a výplach 5% roztokem jodovaného povidonu tento účinek potencoval. Úplnou eliminaci bakterií u všech očí se nepodařilo dosáhnout. Nejčastějším vykultivovaným patogenem byl Staphylococcus coagulasis negative. Přestože byla zjištěna rezistence na moxifloxacin u dvou různých bakterií dvou očí na začátku sledování, byla po léčbě moxifloxacinem kultivace těchto bakterií u obou očí negativní a v ostatních případech byly zjištěné bakterie vždy na moxifloxacin citlivé.
Keywords: oční infekce bakteriální; aza sloučeniny; Ophthalmic Solutions; lidé; Drug Evaluation; Quinolines; konjunktiva; Aza Compounds; prospektivní studie; bakteriální léková rezistence; Povidone-Iodine; Antibiotic Prophylaxis; Female; Antibodies, Monoclonal, Humanized; Moxifloxacin; Eye Infections, Bacterial; Vascular Endothelial Growth Factors; injekce intravitreální; léčebná irigace; předoperační péče; rezistence; moxifloxacin; Humans; hodnocení léčiv; Conjunctiva; Therapeutic Irrigation; antibiotická profylaxe; Pain; Prospective Studies; chinoliny; oftalmologické chirurgické výkony; Anti-Infective Agents; citlivost; antiinfekční látky; Intravitreal Injections; vlhká makulární degenerace; mužské pohlaví; Drug Resistance, Bacterial; Wet Macular Degeneration; Ophthalmologic Surgical Procedures; ženské pohlaví; jodovaný povidon; Male; Aged; Staphylococcus; humanizované monoklonální protilátky; vaskulární endoteliální růstové faktory; oční roztoky; Staphylococcus aureus; bolest; Preoperative Care; senioři