Kvalita spánku, cirkadiánní preference a zdravý životní styl u vysokoškolských studentů - Janečková, Denisa; Dostál, Daniel; Plháková, Alena (Praktický lékař, 2013)
Cíl. Cílem výzkumu bylo zkoumat rozdíly v kvalitě spánku, cirkadiánních preferencích, depresivitě a Cloningerových dimenzích temperamentu u studentů lékařské a filozofické fakulty. Obě skupiny byly srovnávány také v následujících způsobech chování, souvisejících se zdravým životním stylem: sportovní aktivity, kouření cigaret, konzumace kávy, frekvence pití alkoholu, doba strávená u počítače během pracovních a víkendových dnů. Metodika. Výzkumný vzorek sestával z 66 studentů Lékařské fakulty a ze 74 studentů Filozofické fakulty Palackého univerzity v Olomouci, kterým byl administrován Pittsburský index kvality spánku (PSQI), Dotazník ranních a večerních typů (MEQ), Beckova škála depresivity (BDI-II) a Cloningerův revidovaný dotazník temperamentu a charakteru (TCI-R). Účastníci výzkumu byli také dotazováni na některé způsoby chování, související se zdravím. Data byla zpracována standardními metodami deskriptivní, parametrické a neparametrické statistiky (Leveneův test, t-test pro dva nezávislé výběry, t-test pro jeden výběr, Cohenovo d, U-test). Výsledky. Studenti medicíny mají ve srovnání se studenty filozofické fakulty signifikantně kratší latenci usnutí a trvání spánku (obojí p < 0,05). Méně často také trpí spánkovými poruchami (p < 0,05), mají menší spotřebu kávy (p < 0,05), méně často pijí alkohol (p < 0,001) a u počítače tráví v pracovních i víkendových dnech signifikantně méně času. V Pittsburském indexu kvality spánku mělo 39 % všech účastníků skóre vyšší než 5, signalizující možnou spánkovou poruchu. Studenti filozofické fakulty skórovali signifikantně výše než studenti medicíny v temperamentové škále TCI-R vyhledávání nového (p < 0,001). Mezi srovnávanými skupinami nebyly zjištěny žádné rozdíly v depresivitě. Většina respondentů (72 %) uvedla, že vůbec nekouří, a 60 % sdělovalo, že pravidelně sportují (nejméně jednou za týden). Závěr. Studenti medicíny mají ve srovnání se studenty filozofické fakulty kratší latenci usnutí i trvání spánku, dříve vstávají a méně často trpí spánkovými poruchami. Mají také menší spotřebu kávy, méně často pijí alkohol a v pracovních i víkendových dnech tráví u počítače kratší dobu. Klíčová slova: kvalita spánku – spánkový dluh – cirkadiánní preference – zdravý životní styl – temperament
Keywords: studenti lékařství; Young Adult; Students, Medical; studenti; Faculty, Medical; Male; mladý dospělý; Temperament; Sleep Wake Disorders; statistika jako téma; Adult; dospělí; Life Style; mužské pohlaví; deprese; průzkumy a dotazníky; cirkadiánní rytmus; Smoking; Circadian Rhythm; akademický sbor lékařské fakulty; Sleep; životní styl; lidé; ženské pohlaví; filozofie; Students; Sports; Humans; temperament; spánek; poruchy spánku a bdění; Philosophy; pití alkoholu; Alcohol Drinking; Universities; univerzity; Female; Surveys and Questionnaires; Depression; Statistics as Topic; spánkový dluh; kouření; sporty