Kvalita života pacientů se závratí - Vyskotová, Jana; Mrázková, Eva; Sachová, Petra; Richterová, K; Baarová, Šárka; Bužgová, Radka; Hajduková, Zdeňka (Pracovní lékařství, 2013)
Cíl: Porovnat pomocí standardizovaných dotazníků kvalitu života respondentů se závratí a bez závrati (s chronickou nemocí z povolání) a srovnat s populační normou. Metoda: Respondenti od 18 do 65 let byli rozděleni do tří skupin – soubor pacientů se závratí, soubor pacientů bez závratí a soubor zdravých jedinců. Soubor pacientů se závratěmi tvořilo 54 pacientů, z toho 42 žen a 12 mužů. Soubor pacientů bez závrati, kteří trpěli chronickými nemocemi z povolání, tvořilo 24 probandů, z toho 14 žen a 10 mužů. Soubor zdravých jedinců tvořilo 308 probandů. Výzkum byl proveden pomocí anonymního dotazníkového šetření. Pro hodnocení kvality života byl využit Dotazník kvality života Světové zdravotnické organizace WHOQOL – BREF, který obsahuje celkem 26 otázek. Pro srovnání dosažených výsledků se zdravou populací jsou použity populační normy (běžná populace) převzaté z Příručky pro uživatele dotazníku WHOQOL. Ke stanovení handicapu, který je spojen s příznaky závratí, byl využit dotazník Dizziness handicap inventory (DHI), který má 25 položek a 3 reakční úrovně. Hodnotí dopady vestibulární poruchy na pacientovu osobnost po stránce fyzické, psychické a emoční při běžných denních aktivitách. Výsledky: Respondenti se závratí vykazovali nižší skóre v doméně „Fyzické zdraví“ ve srovnání s respondenty bez závratí a s populační normou. Doménu „Prožívání“ hodnotili respondenti se závratí podobně jako zdravá populace. Dotázaní respondenti bez závratí hodnotili tuto doménu nejlépe. Doménu „Sociální vztahy“ hodnotili nejlépe dotázaní respondenti bez závratí. Při hodnocení domény „Prostředí“ dotázaní respondenti bez závratí hodnotili tuto doménu nejlépe. Respondenti, kteří trpěli závratí, udávali horší kvalitu života, ve srovnání s respondenty bez závratí a běžnou populací. Otázku spokojenosti se zdravím nejhůře hodnotili respondenti se závratěmi, ve srovnání s kontrolní skupinou respondentů bez závratí a kontrolní skupinou zdravých probandů. U 54 respondentů se závratí byl hodnocen kromě kvality života i dotazník DHI, který udává, jaké mají respondenti obtíže v emoční, fyzické a psychické oblasti. 78 % nemocných s poruchou rovnováhy v DHI dotazníku nemělo handicap v emoční oblasti. Lehký handicap byl zaznamenán u 22 % respondentů. Závrať nemocné znevýhodňuje a negativně ovlivňuje i v oblasti psychiky. U našich respondentů byl tento handicap ve 24 %. Svůj fyzický handicap si jako lehký uvědomovalo 37 %, jako střední 24 % a jako těžký 13 % a u 26 % nemocných se závratí se tento handicap v dalším průběhu nemoci může objevit. Závěr: Dotazník DHI se jeví jako vhodný nástroj pro určení míry závažnosti závrati, jejího vnímání pacienty. Dovoluje nám objektivizovat jinak neuchopitelný a neměřitelný subjektivní pocit závrati. Tak se tento dotazník může stát užitečným doplňkovým nástrojem k objektivním vyšetřovacím metodám diagnostiky, léčby a dlouhodobého sledování pacientů se závratí.
Keywords: Middle Aged; Dizziness handicap inventory; mladý dospělý; lidé středního věku; studie případů a kontrol; mladiství; nemoci z povolání; Case-Control Studies; Male; poruchy sluchu; lidé; závrať; ženské pohlaví; Quality of Life; Adult; senioři; kvalita života; Chronic Disease; Occupational Diseases; DHI; Aged; Humans; Hearing Disorders; statistika jako téma; průzkumy a dotazníky; WHOQOL – BREF; referenční standardy; mužské pohlaví; Surveys and Questionnaires; Young Adult; Reference Standards; dospělí; Dizziness; Adolescent; Statistics as Topic; chronická nemoc; Female