Internalizované stigma a efektivita farmakoterapie a psychoterapie u úzkostných poruch a poruch neurotického spektra - Ocisková, Marie; Praško, Ján; Látalová, Klára; Končelíková, Dana; Grambal, Aleš; Sigmundová, Zuzana; Vaculčíková Sedláčková, Zuzana (Česká a slovenská psychiatrie, 2014)
Úvod: Vztah sebestigmatizace a účinnosti léčby je u pacientů s poruchami neurotického spektra málo prozkoumán. Cílem práce bylo zjistit u těchto pacientů míru internalizovaného stigmatu a vztah internalizovaného stigmatu k míře naděje, strategiím zvládání stresu, osobnostním charakteristikám, míře disociace a léčebnému efektu intenzivního 6týdenního psychoterapeutického programu kombinovaného s farmakoterapií. Metoda: Do studie bylo zařazeno 32 pacientů obou pohlaví přijatých na psychoterapeutické oddělení k šestitýdennímu psychoterapeutickému pobytu. Na začátku léčby byly pacientům administrovány sebeposuzující dotazníky: TCI-R (Dotazník temperamentu a charakteru), ADHS (Dispoziční škála naděje), Cope Inventory, DES (Stupnice disociativní zkušenosti) a ISMI (Internalizované stigma psychické poruchy). Pro hodnocení závažnosti úzkostných příznaků byly na počátku a konci léčby použity posuzovací stupnice: CGI (Celkový klinický dojem), BAI (Beckův úzkostný inventář), BDI (Beckův depresivní inventář) a sebeposuzující SubjCGI (Subjektivní celkový klinický dojem). Všichni pacienti zařazení do sledování podstoupili celkem třicet 90minutových skupinových terapii a užívali psychofarmaka ve standardních terapeutických dávkách. Výsledky: V průběhu psychoterapeutického pobytu se u pacientů významně snížila průměrná míra depresivních příznaků a zlepšil se jejich celkový duševní stav. Celková míra sebestigmatizace přímo úměrně korelovala v dotazníku Cope Inventorys položkami tendence k užívání návykových látek a sklonem k rezignaci, a negativně se schopností plánovat řešení stresující situace. Z osobnostních charakteristik celková míra sebestigmatizace negativně korelovala s cílesměrností. Míra sebestigmatizace také statisticky signifikantně pozitivně korelovala s mírou disociativních příznaků, úzkostí na konci léčby a stupněm deprese na počátku i konci léčby. Míra internalizovaného stigmatu negativně korelovala se zlepšením celkového klinického dojmu posuzovaného lékařem. Závěr: Míra sebestigmatizace může významně souviset s některými osobnostními rysy a způsoby zvládání stresu u poruch neurotického spektra. Internalizované stigma také významně negativně ovlivňuje efektivitu kombinované psychoterapeutické a farmakoterapeutické léčby.
Keywords: Outcome and Process Assessment, Health Care; dospělí; Personality Disorders; depresivní poruchy; výsledky a postupy - zhodnocení (zdravotní péče); naděje; Psychotherapy; Humans; adaptace psychologická; Hope; poruchy osobnosti; lidé středního věku; Social Stigma; Persons with Psychiatric Disorders; Middle Aged; Personality Inventory; mužské pohlaví; duševně nemocní; Adaptation, Psychological; osobnostní dotazník; neurotické poruchy; Adult; výsledek terapie; Self Concept; disociace; Treatment Outcome; ženské pohlaví; úzkostné poruchy; lidé; Neurotic Disorders; psychoterapie; Anxiety Disorders; Depressive Disorder; Male; sebepojetí; sebestigmatizace; společenské stigma; Female