Srovnání klinických parametrů u pacientů s nitrohrudní a generalizovanou formou sarkoidózy - Žurková, Monika; Kriegová, Eva; Zapletalová, Jana; Vykoupil, Karel; Kolek, Vítězslav (Studia pneumologica et phtiseologica, 2013)
Úvod: Sarkoidóza je systémové granulomatózní onemocnění, které se velmi často projevuje ve formě klinicky limitované pouze na plíce. Cílem této studie bylo srovnat klinické a laboratorní parametry mezi pacienty s onemocněním limitovaným na nitrohrudní orgány a mimoplicní formou sarkoidózy. Metodika: Do studie jsme zařadili 161 pacientů hospitalizovaných na Klinice plicních nemocí a TBC ve FN Olomouc v letech 2007–2011 s nově diagnostikovanou sarkoidózou. U 107 pacientů bylo diagnostikováno onemocnění limitované na nitrohrudní orgány, u 54 bylo zjištěno generalizované (plicní i mimoplicní) postižení. V tomto souboru jsme srovnali vybrané klinické a laboratorní ukazatele: věk při stanovení diagnózy, pohlaví, kouření, krevní obraz, skiagram hrudníku a funkční vyšetření plic. Byl sledován výskyt hyperkalcinémie, hyperkalciurie, sérové hladiny CRP, sérového angiotensin konvertujícího enzymu (SACE), solubilního receptoru pro interleukin 2 (sIL-2R) a neopterinu. Dále byl srovnán buněčný profil a poměr CD4+/CD8+ v bronchoalveolární lavážní tekutině (BALTe). Subanalýza byla provedena u skupiny mužů a žen. Výsledky: Pacienti s generalizovanou sarkoidózou byli starší, převažovali nekuřáci ve srovnání s pacienty s limitovanou formou. Mezi oběma skupinami nebyl shledán rozdíl ve funkčních parametrech, hodnotách krevního obrazu ani sérových koncentrací CRP, SACE, sIL-2R a neopterinu. Absolutní ani relativní počty alveolárních makrofágů, lymfocytů, neutrofilů a eozinofilů se nelišily mezi nemocnými s limitovanou a generalizovanou formou onemocnění, a to ani při rozdělení na muže a ženy. U žen s limitovanou formou sarkoidózy byl zjištěn vyšší počet trombocytů v krevním obraze a vyšší hodnoty funkčního parametru VC a FEV1 než u žen s generalizovaným onemocněním. Dále bylo zjištěno vyšší zastoupení CD19+ lymfocytů v BALTe žen s limitovaným onemocněním než u pacientek s generalizovanou formou. U podskupiny mužů nebyl zjištěn žádný rozdíl ve studovaných parametrech mezi sarkoidózou limitovanou na plíce a generalizovanou formou. Závěr: S výjimkou rozdílu věku, ventilačních parametrů a zastoupení CD19+ lymfocytů v BALTe u žen neukázal žádný studovaný parametr vztah k rozsahu onemocnění, a není tudíž využitelný k predikci míry systémového postižení u sarkoidózy.
Keywords: plicní sarkoidóza; krevní obraz; dospělí; Antigens, CD19; bronchoalveolární lavážní tekutina; Statistics as Topic; klinické laboratorní techniky; Smoking; Female; Bronchoalveolar Lavage Fluid; laboratorní parametry; Clinical Laboratory Techniques; statistika jako téma; C-Reactive Protein; Adult; ženské pohlaví; Sarcoidosis, Pulmonary; kouření; lidé; Sarcoidosis; Radiography, Thoracic; retrospektivní studie; Age Distribution; Male; sarkoidóza; antigeny CD19; věkové rozložení; rentgendiagnostika hrudníku; lidé středního věku; C-reaktivní protein; Respiratory Function Tests; mužské pohlaví; respirační funkční testy; generalizovaná sarkoidóza; Retrospective Studies; limitovaná sarkoidóza; Middle Aged; Blood Cell Count; klinické parametry; Humans