Distribuce klinických fenotypů v populaci nemocných s těžkou chronickou obstrukční plicní nemocí (pilotní analýza vstupních dat České multicentrické výzkumné databáze těžké CHOPN) - Koblížek, Vladimír; Novotná, Barbora; Kočová, Eva; Popelková, Patrice; Plutinský, Marek; Zatloukal, Jaromír; Dvořák, Tomáš; Sobotík, Ondřej; Šafránek, Petr; Šnelerová, Blanka; Heribanová, Lucie; Musilová, P; et al. (Studia pneumologica et phtiseologica, 2015)
Úvod: Chronická obstrukční plicní nemoc (CHOPN) představuje heterogenní syndrom primárně postihující plicní parenchym a dolní dýchací cesty. Výrazná interindividuální variabilita se týká mnoha klinických aspektů a pravděpodobně souvisí s prognózou. Detailní informace o výskytu jednotlivých fenotypů v populaci s těžkým stupněm bronchiální obstrukce zatím chybí. Cíl: Iniciální fenotypická analýza kohorty konsekutivních nemocných s těžkým stupněm bronchiální obstrukce zařazených do celostátní multicentrické výzkumné databáze CHOPN (dále Databáze). Metodika: Neintervenční observační prospektivní multicentrická výzkumná databáze CHOPN zaměřená na sběr a analýzu dat o CHOPN subjektech s post-bronchodilatační hodnotou FEV1 ≤ 60 %. Práce předkládá pilotní analýzu vstupních dat od první části nemocných zaměřenou na porovnání výskytu fenotypů subjektivně zhodnocených lékaři s těmi objektivně verifikovanými pomocí počítačové analýzy všech parametrů dostupných v Databázi. Výsledky: Od března 2013 do ledna 2014 bylo do Databáze ve dvanácti centrech postupně zařazeno 190 osob s těžkou formou CHOPN (průměrný věk 67 let, 77,4 % mužů, 8,4 % nekuřáků s jinými inhalačními riziky, průměrná hodnota post-BDT FEV1 42 %). Ve vyšetřené kohortě byly identifikovány všechny čtyři kategorie onemocnění (A 5,8 %, B 20 %, C 11 %, D 63,2 %). Klinický zjevný fenotyp určený lékaři (dále subjektivní fenotyp) byl nalezen u všech subjektů. Více než jeden fenotyp byl lékaři identifikován téměř v polovině všech případů (44 %). Kromě dvou nejčastějších fenotypů (bronchitického a emfyzematického) přinesla detailní analýza klinických dat zjevné důkazy pro přítomnost dalších variant nemoci: 24,8 % osob bylo lékaři identifikováno jako frekventní exacerbátoři, 11,7 % subjektů bylo označeno jako kombinace astmatu a CHOPN (ACOS), 9,7 % trpělo kachexií a 3,4 % pacientů mělo klinické známky bronchiektázií asociovaných s CHOPN. Subjektivní popis onemocnění však nebyl vždy v těsné korelaci s objektivně určeným fenotypem. Zejména výskyt plicní kachexie (15,2 %) a bronchiektázií asociovaných s CHOPN (24,8 %) byl objektivně nalezen u vyššího počtu nemocných (subjektivní hodnocení ho podhodnocovalo), naopak výskyt ACOS se objektivním posouzením ukázal být nižším (3,4 %). Závěr: Pilotní analýza vstupních dat z Výzkumné databáze ukazuje na variabilitu klinických parametrů u nemocných s těžkou formou CHOPN a pestrost výskytu fenotypů tohoto závažného syndromu. Další rozšiřování velikosti výzkumné kohorty a její prospektivní sledování v blízké budoucnosti nabídne mnoho praktických informací a bude současně prostředkem pro kritickou validaci fenotypového přístupu k nemocným vycházejícím z českého doporučeného postupu (DP ČPFS).
Keywords: Prospective Studies; Databases, Factual; Pilot Projects; Humans; databáze faktografické; lidé středního věku; Middle Aged; prospektivní studie; chronická obstrukční plicní nemoc; Phenotype; zdravotní stav; mužské pohlaví; Severity of Illness Index; stupeň závažnosti nemoci; Pulmonary Disease, Chronic Obstructive; Statistics as Topic; fenotyp; výzkumný projekt; ženské pohlaví; statistika jako téma; lidé; pilotní projekty; Aged; senioři; Male; Research Design; Health Status; Female