Klinická charakteristika a osud pacientů hospitalizovaných pro podezření na akutní koronární syndrom, u nichž nebyla diagnóza AKS potvrzena: výsledky registrů CZECH-1 a CZECH-2 - Roblová, Lenka; Toušek, František; Toušek, Petr; Pešl, Ladislav; Horák, David; Rokyta, Richard; Červinka, Pavel; Želízko, Michael; Janský, Petr; Aschermann, Michael; Holm, František; Pechman, Vratislav; et al. (Cor et Vasa (Brno), 2015)
Úvod: Velký počet pacientů je přijímán do nemocnice pro symptomy spojené s podezřením na akutní koronární syndrom (AKS). Koronární příčina však není během hospitalizace ve vysokém procentu případů potvrzena. Tato problematika je poměrně málo zdokumentována a v literatuře existuje velmi málo dat o charakteristice a osudu této skupiny pacientů. Cíl: Analýza charakteristiky a osudu pacientů s neprokázaným AKS a jejich porovnání s výsledky pacientů, u nichž byl AKS potvrzen. Metody a výsledky: Naše práce vychází z výsledků registru CZECH-1 a CZECH-2, shromážděných v listopadu roku 2005 (CZECH-1) a 2měsíčním období (říjen-listopad) roku 2012 (CZECH-2). Oba registry obsahují údaje všech pacientů hospitalizovaných s podezřením na AKS. Během hospitalizace nebyl AKS potvrzen u 578 z 1 921 pacientů (30,1 %) v registru CZECH-1 a u 372 z 1 221 pacientů (30,5 %) v registru CZECH-2. V obou registrech bylo u nepotvrzených oproti potvrzeným případům AKS zaznamenáno vyšší zastoupení žen (52 vs. 36 %; p < 0,001, resp. 46 vs. 33 %; p < 0,01). V obou registrech mělo 25 % pacientů s nepotvrzeným AKS v ana-mnéze infarkt myokardu. Na příjmovém EKG byla u 17 % pacientů s nepotvrzeným AKS přítomna fibrilace síní, respektive jiný než sinusový rytmus, blokáda raménka byla zaznamenána v 18 % případů, deprese úseku ST u 8 %, elevace úseku ST u 3,6 % pacientů. Koronarografie byla provedena u 36 % těchto pacientů v registru CZECH-1 a u 27 % pacientů v registru CZECH-2 (p < 0,01). Nemocniční mortalita pacientů s nepotvrzeným AKS v registru CZECH-1 byla 1,2 %, zatímco v registru CZECH-2 činila 2,1 % (p = NS). V registru CZECH-2 byla 30denní a jednoroční mortalita pacientů s nepotvrzeným AKS významně nižší než u pacientů s potvrzeným AKS (3,5 vs. 6,6 %; p < 0,05, respektive 6,5 vs. 13 %; p < 0,05). Nejčastější konečnou diagnózou pacientů s nepotvrzeným AKS byla bolest muskuloskeletální etiologie a akutní srdeční selhání. Závěr: Větší část hospitalizovaných pacientů s nepotvrzeným AKS tvořily ženy, přičemž ve vysokém procentu případů byl při příjmu zjištěn patologický EKG nález. Nemocniční mortalita byla velmi nízká; jednoroční mortalita pak ve srovnání s pacienty s potvrzeným AKS významně nižší.
Keywords: Acute Coronary Syndrome; Female; Myocardial Ischemia; Mortality; ženské pohlaví; Heart Failure; Registries; lidé; srdeční selhání; Inpatients; ischemická choroba srdeční; Heart Diseases; Musculoskeletal Pain; mortalita; muskuloskeletální bolest; Humans; Risk Factors; retrospektivní studie; Male; Aged; rizikové faktory; lidé středního věku; registrace; senioři; akutní koronární syndrom; mužské pohlaví; Retrospective Studies; Middle Aged; hospitalizovaní pacienti; nemoci srdce