Črevná permeabilita a SCORAD u detí s atopickou dermatitídou po 6-týždňovom podávaní Lactobacillus rhamnosus GG (pilotná štúdia) - Šofranková, Lenka; Jakušová, Ľubica; Kohútová, M; Marušiaková, Lucia; Petrovičová, Otília; Šimeková, M; Kuchta, Milan (Československá pediatrie, 2015)
Úvod: Keďže v súčasnej dobe narastá počet alergických ochorení, hľadajú sa nové spôsoby ich prevencie a liečby. Kľúčovú úlohu na vzniku alergie zohráva narušená črevná mikroflóra, ktorá nemá dostatočný protektívny vplyv na ochranu črevnej bariéry. Následne dochádza k deštrukcii tight junction spojení alergickým zápalom a vzostupu črevnej permeability. Adekvátnou probiotickou suplementáciou dochádza k obnove mikrobiálnej, ale aj ďalších bariér čreva a k zlepšeniu prejavov alergie. Cieľ štúdie: Cieľom tejto pilotnej prospektívnej štúdie je zistiť vplyv podávania Lactobacillus rhamnosus GG na črevnú permeabilitu a prejavy atopickej dermatitídy u alergických detí. Stanoviť rozdiely v črevnej permeabilite u alergických a nealergických detí a korelovať tieto výsledky s anamnestickými údajmi. Materiál a metodika: Pilotnej štúdie sa zúčastnilo 39 detí (22 alergických a 17 zdravých detí) vo veku 3 mesiace až 3 roky, u ktorých bol realizovaný test črevnej permeability, stanovený index permeability (IP) a vyplnený formulár so základnými anamnestickými údajmi. V skupine alergikov boli počas 6 týždňov podávané probiotické kvapky obsahujúce Lactobacillus rhamnosus GG v účinnej koncentrácii 109 CFU. Po 6 týždňoch bol opäť realizovaný test črevnej permeability. V skupine alergikov bolo stanovené skóre atopickej dermatitídy (SCORAD) pred a po podávaní probiotík. Jednotlivé hodnoty boli porovnávané a štatisticky vyhodnotené prostredníctvom neparametrických testov – Mannov-Whitneyho U-test a Wilcoxonov test, korelačná analýza bola realizovaná podľa Spearmana. Výsledky: V skupine alergických detí signifikante poklesol IP (p <0,001) a SCORAD (p <0,05) po 6-týždňovej suplementácii Lactobacillus rhamnosus GG. Bola zaznamenaná pozitívna korelácia medzi hodnotami IP a závažnosťou atopickej dermatitídy (p <0,05). Medzi alergickou a kontrolnou skupinou neboli zaznamenané signifikantné rozdiely v spôsobe pôrodu, dĺžke dojčenia a zavádzania nemliečnych príkrmov. V alergickej skupine malo 89,3 % detí pozitívnu alergickú anamnézu (u oboch rodičov 66,6 %, u jedného rodiča 22,7 %) v kontrolnej skupine bola pozitívna rodinná anamnéza len zo strany 1 rodiča (29,4 %). Záver: V našej pilotnej štúdii sme potvrdili vplyv Lactobacillus rhamnosus GG na zníženie črevnej permeability a zlepšenie prejavov atopickej dermatitídy. Otázkou však zostáva, či po vysadení probiotickej suplementácie budú tieto zmeny pretrvávať aj naďalej.
Keywords: Pilot Projects; Infant; permeabilita; Probiotics; Male; Intestinal Absorption; střevní sliznice; lidé; Treatment Outcome; intestinální absorpce; Humans; Intestines; střevní permeabilita; stupeň závažnosti nemoci; index permeability; Mannitol; neparametrická statistika; mannitol; Medical History Taking; Child, Preschool; střeva; pilotní projekty; Statistics, Nonparametric; Lactulose; Intestinal Mucosa; anamnéza; mužské pohlaví; výsledek terapie; Permeability; laktulosa; atopická dermatitida; kojenec; prospektivní studie; probiotika; ženské pohlaví; Dermatitis, Atopic; Severity of Illness Index; Female; Lacticaseibacillus rhamnosus; předškolní dítě; Prospective Studies