Parametrické sledování kvality totální mezorektální excize a chirurgické léčby karcinomu rekta − výsledky multicentrické studie - Hoch, Jiří; Ferko, Alexander; Blaha, Milan; Ryška, Aleš; Čapov, Ivan; Dušek, Ladislav; Feit, Josef; Grega, Marek; Hermanová, Markéta; Hovorková, Eva; Chmelová, Renata; Kala, Zdeněk; et al. (Rozhledy v chirurgii, 2016)
Úvod: Rozsah nádoru a kvalita jeho chirurgického odstranění patří k hlavním prognostickým faktorům v léčbě karcinomu rekta. Počet pooperačních lokálních recidiv závisí na úplnosti odstranění mezorekta – TME (total mesorectal excision) – a dosažení bezpečných resekčních okrajů bez nádoru. Provedení a kvalita operace záleží na předoperační diagnostice a detekci rizikových míst na rektu a mezorektu, na chirurgické schopnosti výkon správně provést a na patologickém vyšetření, hodnotícím úplnost odstranění nádoru v parametrech resekčních okrajů včetně cirkumferentního (CRO) a kompletnost mezorektální excize. Cílem práce bylo zavést a standardizovat metodu hodnocení kvality chirurgického výkonu − mezorektální excize – v léčbě karcinomu rekta hodnocením resekčních okrajů včetně CRO a kompletnosti excize. Metody: Studie měla dvě části. V první, retrospektivní části multicentrické studie byly v sestavě 288 pacientů analyzovány jednotlivé dílčí parametry diagnostiky, operací a histologického vyšetření karcinomu rekta, identifikována kritická místa a připraven jednotný protokol sledování. Ve druhé, prospektivní části studie byla v sestavě 600 pacientů tato data sledována parametricky a byla hodnocena kvalita TME ve vztahu k onkologickému výsledku léčby. Výsledky: V předoperační diagnostice se zvýšil podíl pacientů, kterým byl proveden restaging po neoadjuvantní léčbě z 60,0 % na 81,7 %. Podíl resekátů, u nichž nebyla hodnocena kvalita excize mezorekta, se snížil z 52,9 % v retrospektivní části na 22,8 % v části prospektivní. Podíl kompletních excizí mezorekta se zvýšil z 22,6 % na 26,0 %, podíl téměř kompletních excizí se zvýšil z 10,1 % v retrospektivní části na 24,0 % v prospektivní části studie. Závěr: Zavedení parametrického sledování do rutinní praxe zvýšilo kvalitu předléčebné a předoperační diagnostiky, vyšetření resekátu patologem a vlivem zpětnovazebné informace také kvalitu chirurgického výkonu.
Keywords: dospělí; mezioborová komunikace; Quality Assurance, Health Care; Statistics as Topic; Neoplasm, Residual; Neoadjuvant Therapy; Female; kombinovaná terapie; statistika jako téma; Adult; chirurgie trávicího traktu; ženské pohlaví; Neoplasm Recurrence, Local; řízení kvality; neoadjuvantní terapie; Quality Indicators, Health Care; lidé; nádory rekta; Rectal Neoplasms; staging nádorů; reziduální nádor; Aged, 80 and over; Digestive System Surgical Procedures; retrospektivní studie; prospektivní studie; zajištění kvality zdravotní péče; Male; Quality Control; Aged; Prospective Studies; Pathology, Surgical; Combined Modality Therapy; lokální recidiva nádoru; Interdisciplinary Communication; lidé středního věku; senioři nad 80 let; senioři; mužské pohlaví; ukazatele kvality zdravotní péče; restaging; mezorektum; Retrospective Studies; Middle Aged; Neoplasm Staging; Clinical Protocols; klinické protokoly; chirurgická patologie; Humans