Postižení srdce jako primární projev sarkoidózy - Žurková, Monika; Lošťáková, Vladimíra; Kolek, Vítězslav; Tüdös, Zbyněk; Kriegová, Eva; Kuchynka, J; Paleček, Tomáš; Slováková, Alena; Kamínek, Milan (Studia pneumologica et phtiseologica, 2017)
Klinické známky postižení srdce jsou přítomny asi u 5 % pacientů se sarkoidózou. Nejčastějším projevem jsou arytmie od benigních extrasystol přes atrioventrikulární blokády vyššího stupně až po náhlé úmrtí. Jednorázové EKG vyšetření je často normální, proto je doporučováno 24hodinové monitorování EKG podle Holtera. Z dalších vyšetřovacích metod je přínosné echokardiografické vyšetření (zjištění diastolické dysfunkce, postižení chlopní). Granulomatózní infiltrace myokardu byla prokazována pomocí magnetické rezonance srdce nebo PET/CT. Jistou diagnózu sarkoidózy srdce potvrdí endomyokardiální biopsie s průkazem granulomů. Prezentujeme kazuistiku nemocné, u níž se sarkoidóza srdce projevila jako první příznak generalizované nemoci. Jedná se o případ 44leté pacientky, která byla hospitalizována pro podezření na akutní perimyokarditidu ve spádovém interním oddělení. Na základě echokardiografie a MRI bylo potvrzeno podezření na kardiomyopatii. Následně byla provedena endomyokardiální biopsie, která histologicky potvrdila sarkoidózu srdce a byla zahájena terapie kortikosteroidy – prednison v úvodní dávce 40 mg/den s postupným snižováním. Následně byla diagnostikována i plicní forma sarkoidózy (hilová a mediastinální adenopatie a nodulární postižení obou plic). Po roce došlo k normalizaci ejekční frakce levé komory, na skiagramu hrudníku byl příznivý nález a léčba kortikoidy byla ukončena. Po 3 letech sledování byla opět zachycena systolická dysfunkce s EF 38 % a změny na MR srdce. Při provedení kontrolní biopsie myokardu byla zjištěna aktivní myokarditida. Byl opět nasazen prednison 20 mg denně v kombinaci s azathioprinem 2 × 50 mg denně. V lednu 2014 byl pacientce implantován ICD (implantable cardioverter/defibrillator) pro komorovou tachykardii. Bylo indikováno PET/CT, kde prokázán hypermetabolismus glukózy v játrech, slezině, lymfa-tických uzlinách mediastina, retroperitonea a pánve, skeletu páteře a pánve. Následně byl nasazen metotrexát. Po roce léčby bylo doplněno kontrolní PET/CT, které bylo již bez patologického nálezu na srdci a na jiných orgánech, které byly postiženy vstupně. Kortikoidy byly redukovány na 10 mg/den a průběh onemocnění se stabilizoval.
Keywords: dospělí; Magnetic Resonance Imaging; Female; Positron Emission Tomography Computed Tomography; Adult; výsledek terapie; ženské pohlaví; nemoci srdce; lidé; Sarcoidosis; PET/CT; magnetická rezonanční tomografie; glukokortikoidy; Glucocorticoids; Heart Diseases; Treatment Outcome; sarkoidóza srdce; sarkoidóza; Immunosuppression Therapy; Histological Techniques; histologické techniky; imunosupresivní léčba; Humans