Vliv životního prostředí na vývoj dětí - Šrám, Radim J; Velemínský, Miloš (Pediatrie pro praxi, 2018)
Výsledky výzkumu prokazují, že znečištěné ovzduší může nepříznivě ovlivňovat neuropsychický vývoj dětí. První práce prokázaly zvýšení lehkých mozkových dysfunkcí u dětí v Severočeském kraji již v osmdesátých letech. Později byla prokazována neurotoxicita ovzduší u dětí z 2.–8. tříd při srovnání znečištěného okresu Teplice a kontrolního okresu Prachatice. Vliv prenatální expozice polycyklickým aromatickým uhlovodíkům (PAU) byl studován na kohortách dětí z New Yorku, Krakova (Polsko) a Tongliang (Čína). Bylo pozorováno snížení kognitivních funkcí, inteligenčního kvocientu, snížení objemu bílé hmoty mozkové v levé hemisféře. Studie ze Španělska prokazují nepříznivý vliv NO2 (kysličníku dusičitého) z ovzduší znečištěného dopravou na kognitivní a psychomotorický vývoj dětí během školní docházky i důsledek prenatální expozice na ovlivnění pozornosti. Zvýšené koncentrace jemných prachových částic PM2,5 z dopravy ovlivňují u dětí pracovní paměť a pozornost. Ve Španělsku je dlouhodobě sledován vliv zeleně na neuropsychický vývoj dětí. Studie prokazují snížení výskytu symptomů ADHD, zlepšení pracovní paměti, snížení nepozornosti i zvýšení objemu šedé a bílé hmoty mozku.
Keywords: dospělí; Psychomotor Performance; dítě; pozornost; Child Development; Adult; vývoj dítěte; Attention; znečištění ovzduší; psychomotorický výkon; lidé; Air Pollution; zpožděný efekt prenatální expozice; Particulate Matter; kognice; Humans; Czech Republic; polycyklické aromatické uhlovodíky; Environmental Pollutants; Polycyclic Aromatic Hydrocarbons; Prenatal Exposure Delayed Effects; oxid dusičitý; Cognition; vystavení vlivu životního prostředí; Česká republika; Nitrogen Dioxide; Child; látky znečišťující životní prostředí; Environmental Exposure; pevné částice