Kardiovaskulární onemocnění a COVID-19: konsenzuální dokument Pracovní skupiny ESC pro koronární patofyziologii a mikrocirkulaci, Pracovní skupiny ESC pro trombózu a Asociace akutní kardiologie (ACVC), ve spolupráci s Evropskou asociací srdečního rytmu (EHRA). Překlad dokumentu připravený Českou kardiologickou společností - Táborský, Miloš; Linhart, Aleš; Kautzner, Josef; Ošťádal, Petr; Moťovská, Zuzana; Hutyra, Martin; Pudil, Radek; Bělohlávek, Jan; Aschermann, Michael (Cor et Vasa (Brno), 2022)
Onemocnění koronavirem (coronavirus disease-19, onemocnění COVID-19) významně postihuje celý kardio- vaskulární systém. Charakteristickými znaky závažného infekčního onemocnění COVID-19 jsou poškození mikrovaskulatury, dysfunkce endotelu a trombóza buď jako důsledek virové infekce, nebo nepřímo souvi- sející s intenzivními systémovými a imunitními odpověďmi. Již dříve přítomné kardiovaskulární onemocnění a virová nálož jsou spojeny s poškozením myokardu a nepříznivějším výsledkem léčby. Odpověď cévního systému na tvorbu cytokinů a interakce mezi závažným akutním respiračním syndromem vyvolaným ko- ronavirem-2 (severe acute respiratory syndrome coronavirus-2, SARS-CoV-2) a receptory pro angiotenzin konvertující enzym 2 mohou vést k významnému zhoršení kontraktility srdečního svalu a následné dysfunkci myokardu. Navíc se značné procento pacientů infikovaných virem SARS-CoV-2 plně nezotaví a nadále vyka- zuje dlouhou řadu symptomů, a i po akutní fázi onemocnění se potýká s komplikacemi, i když virová infekce již zdánlivě ustoupila. Tyto stavy, pro které se často používá termín „postcovidový syndrom“ (post-acute COVID-19), mohou mít řadu příčin. K tomuto přispívají rezervoáry viru nebo stále ještě přítomné fragmenty RNA či proteinů viru. Systémová zánětlivá odpověď na onemocnění COVID-19 může zintenzivnit fi brotizaci myokardu, která zase může zpomalovat remodelaci myokardu. V tomto dokumentu shrnujeme současné poznatky o poškození kardiovaskulárního systému a dozvucích onemocnění COVID-19 po jeho akutní fázi. S pokračováním pandemie a objevováním se nových variant viru můžeme rozšířit naše poznatky o základ- ních mechanismech pouze propojením našich znalostí z oblasti patofyziologie s příslušnými klinickými zjiš- těními. Zásadní význam mají identifikace nových biomarkerů kardiovaskulárních komplikací a vývoj nových účinných způsobů léčby infekčního onemocnění COVID-19.
Keywords: kardiovaskulární systém; Antiviral Agents; Statistics as Topic; Angiotensin-Converting Enzyme 2; Smoking; hypertenze; zánět; postcovidový syndrom; SARS-CoV-2; Cytokines; statistika jako téma; antivirové látky; Cardiovascular System; myokarditida; Heart Failure; kouření; farmakoterapie COVID-19; cytokiny; Obesity; diabetes mellitus; komorbidita; Antibodies, Monoclonal; lidé; srdeční selhání; trombotický zánět; renin-angiotensin systém; Heart Arrest; endotel; Comorbidity; Renin-Angiotensin System; Adrenal Cortex Hormones; COVID-19; klinická studie jako téma; hormony kůry nadledvin; Thromboinflammation; Arrhythmias, Cardiac; Clinical Studies as Topic; prognóza; Sex Characteristics; Inflammation; Risk Factors; Sex Factors; tromboembolie; Hypertension; obezita; směrnice pro lékařskou praxi jako téma; angiotensin-konvertující enzym 2; Cardiovascular Diseases; sexuální faktory; srdeční zástava; Practice Guidelines as Topic; pohlavní dimorfismus; Heparin, Low-Molecular-Weight; Diabetes Complications; COVID-19 Drug Treatment; rizikové faktory; Myocardial Infarction; Prognosis; kardiovaskulární nemoci; heparin nízkomolekulární; monoklonální protilátky; Diabetes Mellitus; Myocarditis; Thromboembolism; buněčná léčba; komplikace diabetu; protrombotický stav; Endothelium; srdeční arytmie; infarkt myokardu; Humans