Monoklonální protilátky v neurologii - léčba roztroušené sklerózy a migrén - Bartošová, Olga (Farmacie pro praxi, 2023)
Monoklonální protilátky se staly základem v léčbě pacientů s roztroušenou sklerózou. Jejich mechanismus účinku cílí na odlišné imunitní mechanismy patofyziologie roztroušené sklerózy. Natalizumab působí prostřednictvím vazby na buněčné povrchové receptory, a tím zabraňuje migraci leukocytů přes hematoencefalickou bariéru. Alemtuzumab, rituximab, okrelizumab, ofatumumab a ublituximab eliminují vybranou populaci patogenních buněk. Opicinumab působí jako antagonista transmembránového signálního proteinu (LINGO-1). Tato léčiva jsou významným pilířem v léčbě roztroušené sklerózy. Potenciální nežádoucí účinky však mohou být závažné a mohou vyžadovat přerušení léčby. Především jde o riziko oportunních infekcí, ale také sekundárních autoimunitních onemocnění nebo malignit. K léčbě a prevenci migrén se využívají monoklonální protilátky, které se váží na receptor calcitonin gene‐related peptide (CGRP) a inhibují jej. CGRP monoklonální protilátky jsou první specifickou profylaxí založenou na znalostech patofyziologie migrény. Celá řada klinických studií naznačuje novou možnost v léčbě a profylaxi migrén, která by měla snížit rizika plynoucí z nadužívání jiných skupin léků, především pak nesteroidních protizánětlivých analgetik.
Keywords: Migraine Disorders; Antibodies, Monoclonal; migréna; monoklonální protilátky; Multiple Sclerosis; lidé; roztroušená skleróza; Humans