Akutní mastoiditida u dětí - retrospektivní analýza incidence, etiologie a léčebných postupů - Vitsenko, Maryna; Povová, L; Csuhaj, P (Otorinolaryngologie a foniatrie, 2025)
Úvod: Akutní mastoiditida je hnisavý zánět sliznice mastoidních sklípků s rozpadem mezisklípkových kostěných sept. Je to nejčastější intratemporální zánětlivá komplikace středoušního zánětu u dětí. Včasná diagnostika a léčba jsou klíčové pro prevenci šíření zánětu ze spánkové kosti extraa intrakraniálně. Cíl práce: Cílem této retrospektivní studie je analyzovat případy akutní mastoiditidy u dětí na našem pracovišti. Studie se zaměřuje na vyhodnocení incidence akutní mastoiditidy u dětské populace, identifikaci hlavních etiologických agens odpovědných za tuto infekci a analýzu současných terapeutických přístupů, prevence a její afektivity. Materiál a metody: Formou retrospektivní studie byla zpracována data pacientů ošetřených a hospitalizovaných na dětském oddělení a na oddělení ORL KZ, a. s. – Nemocnice Děčín, o.z., v období 1. 1. 2015 – 1. 9. 2022 se stanovenou diagnózou akutní mastoiditida – H-700 dle MKN-10, vyhledáno pomocí nemocničního informačního systému. Výsledky: Do hodnoceného souboru bylo zahrnuto 23 pacientů. Sledovaní pacienti v souboru byli převážně ve věku 12–18 let. Nejméně dětí bylo ve věkové skupině do 6 let. Nejčetnějším původcem v uvedené studii byl Streptococcus pneumoniae se subtypy 3 a 8, na které, jak ukázala studie, vakcína Synflorix není účinná. Všem sledovaným pacientům byla nasazena empirická antibiotická terapie. Ve skupině případů od 12 do 18 let byla terapie antibiotiky zahájena v monoterapii. U mladších pacientů sestávala antibiotická terapie vždy z dvojkombinace antibiotik, jednalo se zejména o dvojkombinaci clindamycin + gentamycin. U 13 z 23 případů byla indikována chirurgická terapie. Ve většině případů se délka hospitalizace nezměnila v závislosti na věku, ani na etiologickém agens, či místě bydliště. Nebyla nalezena závislost mezi typem léčby akutní mastoiditidy a původcem onemocnění či ovlivněním sluchu. Závěr: V naší retrospektivní studii jsme zjistili, že incidence akutní mastoiditidy koreluje se všeobecně známou incidencí v rámci České republiky a celosvětovými daty. Studie prokazuje, že jako nejčastější patogen akutní mastoiditidy u dětí je identifikován Streptococcus pneumoniae. Analýza ukázala, že vakcína Prevenar 13 vykazuje lepší účinnost v prevenci akutní mastoiditidy ve srovnání s vakcínou Synflorix. Tyto výsledky naznačují, že přehodnocení používané vakcinační strategie by mohlo přispět k dalšímu snížení incidence akutní mastoiditidy. Lze konstatovat, že délka rekonvalescence a možné ovlivnění sluchu po léčbě akutní mastoiditidy nemusí záviset na typu mikrobiálního původce. Doporučujeme pokračovat v monitorování a hodnocení účinnosti vakcín a klinických přístupů ke zlepšení prevence a léčby této závažné komplikace středoušního zánětu.
Keywords: Child; pneumokokové vakcíny; mastoiditida; retrospektivní studie; Humans; pneumokokové infekce; Pneumococcal Vaccines; lidé; Retrospective Studies; Mastoiditis; dítě; incidence; Incidence; Pneumococcal Infections