Frekvenčná analýza elektromyografického záznamu repetitívnej aktivity - Kukumberg, Peter; Magula, J; Benetin, Ján; Smiešková, Alica (Česká a slovenská neurologie a neurochirurgie, 1998)
Na II. neurologickej klinike LFUK v Bratislave sme spracovali a frekvenčnej analýze podrobili elektromyografické záznamy repetitívnej aktivity 19 pacientov s neurogénnym tetanickým syndrómom. Vypracovalo sa originálne technické a programové riešenie. Dospelo sa k nasledovným záverom: 1. Frekvenčné spektrum repetitívnej aktivity má najčastejšie tvar pozostávajúci z troch základných vrcholov v intervaloch 80-160 Hz, 200-300 Hz a 360-500 Hz, čo korešponduje s deskriptívnou podobou tetanických impulzov. 2. Najvyšší podiel frekvenčných zložiek signálu sa nachádza v rozmedzí 57-350 Hz, t.j. tieto zložky signálu sa podieľajú na tvorbe tetanických impulzov. 3. Priemerná hodnota frekvenčnej zložky s maximálnou amplitúdou je aproximatívne 126 Hz. Táto frekvencia najviac ovplyvňuje tvar impulzov. Podľa jestvujúcich štúdií frekvenčnej analýzy EMG záznamu leží frekvenčné spektrum normálnych akčných potenciálov motorických jednotiek v rozmedzí 100-200 Hz. Výskyt repetitívnej aktivity v podobnom frekvenčnom pásme nie je v rozpore s názormi na jej pôvod a podstatu. Jednotlivé zložky repetitívnej aktivity sú normálne akčné potenciály, ktoré nadobudli tendenciu k zhlukovaniu, t-j. k tvorbe typických dupletov, tripletov až multipletov. Relatívna stabilita frekvenčného pásma výskytu repetitívnych výbojov a relatívna inertnosť ich tvaru opäť nastolila problém ich genézy. Možno predpokladať existenciu spätnoväzbových generátorov tejto aktivity nachádzajúcich sa vo vyšších etážach nervového systému, ktoré modulujú charakter repetitívnej aktivity. Samotné výboje tvoriace repetitívnu aktivitu sa generujú na úrovni periférneho motoneurónu.
Keywords: Syndrome; Humans; Tetany; lidé; syndrom; tetanie; elektromyografie; Electromyography