oto stanovisko vypracovali odborníci České pneumologické a ftizeologické společnosti z odborné sekce pro nemoci s bronchiální obstrukcí. Stanoviska a doporučení vycházejí jak z výsledků randomizovaných kontrolovaných studií, tak z údajů průřezových a prospektivních studií z reálné klinické praxe, aby se co nejvíce přiblížila každodenní klinické praxi a současnému systému zdravotní péče v České republice. Chronická obstrukční plicní nemoc (CHOPN) je heterogenní syndrom s řadou plicních i mimoplicních klinických příznaků a doprovodných chronických onemocnění, kterým lze předcházet a které lze léčit. Toto onemocnění je spojeno s významnou úmrtností, morbiditou a sníženou kvalitou života. Mezi hlavní charakteristiky patří přetrvávající respirační příznaky a pouze částečně reverzibilní obstrukce průtoku vzduchu, která vzniká v důsledku abnormální zánětlivé reakce plic na škodlivé částice a plyny. Oxidační stres, nerovnováha proteáz a antiproteáz a zvýšený počet prozánětlivých buněk (především neutrofilů) jsou hlavními příčinami především neinfekčního zánětu u CHOPN. Kromě kouření jsou důležitými rizikovými faktory vzniku CHOPN také znečištění ovzduší v domácnosti, profesní expozice, nízká porodní hmotnost, časté respirační infekce v dětství a také genetické faktory. Progresivní omezení průtoku vzduchu a remodelace dýchacích cest vedou k zadržování vzduchu, statické a dynamické hyperinflaci, poruchám výměny plynů a snížené výkonnosti. Různé rysy onemocnění se u jednotlivých pacientů projevují nerovnoměrně, což vede k různým typům projevů onemocnění, které se projevují jako koncept „klinických fenotypů“ (pro specifické klinické charakteristiky) a „léčitelných rysů“ (pro léčitelné charakteristiky). Odhadovaná prevalence CHOPN v České republice je přibližně 6,7 %, přičemž ročně je hlášeno cca 3 200–3 500 úmrtí. Základními požadavky pro stanovení diagnózy CHOPN jsou spirometricky potvrzená postbronchodilatační obstrukce dýchacích cest (FEV1/VCmax < 70 %) a hodnocení respiračních symptomů [dušnost (škála mMRC), omezení fyzické výkonnosti, kašel a/nebo produkce sputa (skóre CAT)]. Pro stanovení definitivní diagnózy CHOPN by mělo být provedeno pětistupňové hodnocení, které zahrnuje: 1. posouzení inhalačního rizika, 2. zhodnocení příznaků, 3. funkční vyšetření plic, 4. laboratorní vyšetření a 5. zobrazovací vyšetření. Současně by měly být vyloučeny všechny alternativní diagnózy. Pro klasifikaci onemocnění se v tomto stanovisku používají jak stadia GOLD (1 až 4), tak skupiny GOLD (A až D, respektive E) a hodnocení klinického fenotypu (fenotypů). Posouzení prognózy by mělo být provedeno u každého pacienta. Pro tento účel doporučujeme použít index BODE nebo CADOT. Rozpoznává se šest základních klinických fenotypů, mezi něž patří chronická bronchitida, častý exacerbátor, emfyzematózní překryv astmatu a CHOPN (ACO), překryv CHOPN s bronchiektáziemi (BCO) a plicní kachexie. V našem pojetí jsou všechny tyto klinické fenotypy považovány také za samostatně léčitelné znaky. Pro každý léčitelný rys jsou v tomto dokumentu definovány konkrétní farmakologické a nefarmakologické terapie. U jednoho jedince může dojít ke koincidenci dvou nebo více klinických fenotypů (tj. léčitelných znaků), což dává možnost plně individualizované, fenotypově specifické léčby. Léčba CHOPN by měla odrážet složitost a heterogenitu onemocnění a měla by být přizpůsobena jednotlivým pacientům. Hlavními cíli léčby CHOPN jsou redukce symptomů a snížení rizika exacerbace. Strategie léčby se dělí do pěti vrstev: eliminace rizika, základní léčba, léčba specifická pro daný fenotyp, léčba respiračního selhání a paliativní péče a léčba komorbidit. Eliminace rizik zahrnuje zásahy proti kouření tabáku a environmentálním/profesním expozicím. Základní léčba je založena na bronchodilatační terapii, plicní rehabilitaci, očkování, péči o vhodnou výživu, inhalačním tréninku, vzdělávání a psychosociální podpoře. Adekvátní léčba specifická pro jednotlivé fenotypy se liší fenotyp od fenotypu a zahrnuje více než deset různých farmakologických a nefarmakologických strategií. Pokud je přítomen více než jeden klinický fenotyp, měla by se strategie léčby řídit projevy každého fenotypového označení zvlášť. U takových pacientů je zapotřebí multikomponentních terapeutických režimů, které vedou k plně individualizované péči. V budoucnu je třeba přijmout přísnější opatření proti kouření, zlepšit ochranu zdraví při práci a v životním prostředí, zavést strategie včasné diagnózy a identifikovat biomarkery pro pacienty, kteří reagují na specifickou léčbu. Očekává se, že nové třídy léčby (inhalační inhibitory PDE3/4, jednomolekulární duální bronchodilatátory, protizánětlivé léky, molekuly pro úpravu genů nebo nové bronchoskopické postupy) vstoupí do klinické praxe během několika málo let.
- MeSH
- chronická obstrukční plicní nemoc * diagnóza etiologie farmakoterapie patofyziologie MeSH
- fenotyp MeSH
- individualizovaná medicína * MeSH
- kombinovaná farmakoterapie MeSH
- lidé MeSH
- management nemoci MeSH
- respirační funkční testy MeSH
- screeningové diagnostické programy MeSH
- směrnice pro lékařskou praxi jako téma * MeSH
- Check Tag
- lidé MeSH
- Publikační typ
- přehledy MeSH
INTRODUCTION: Recently, the Global Initiative for Chronic Obstructive Lung Disease (GOLD) has published an update on the Global Strategy for Prevention, Diagnosis and Management of COPD, introducing a new classification of chronic obstructive pulmonary disease (COPD). Our aim was to assess the prognostic value of the new GOLD classification system in comparison with the previous GOLD classification systems (GOLD stages I-IV and GOLD groups A-D) and the BODE index. METHODS: We used the data of 784 patients with COPD from the Czech Multicenter Research Database of COPD. Patient survival was analyzed with the use of Kaplan-Meier estimate and Cox model of proportional risks. ROC analysis and area under curve (AUC) were used for comparison of GOLD classifications and BODE index. The analyses were performed with the use of software R (version 4.2.0). RESULTS: We analyzed data of 782 patients with complete data on GOLD classifications. The study population comprised 72.9% of men, 89.1% current or former smokers, with a mean age of 66.6 years, a mean BMI of 27.4 and a mean FEV1 44.9% of predicted. Probability of 5-year survival differed by GOLD classification. Application of the 2023 GOLD classification showed increased risk of death in group B (HR 1.82, 95% CI 1.14-2.92; p = 0.013) and in group E (HR 2.48, 95% CI 1.54-3.99; p˂0.001). The ROC analysis showed that the overall prognostic value of the 2023 GOLD classification was similarly weak to previous A-D GOLD classification schemes (AUCs 0.557-0.576) and was lower compared to the GOLD 1-4 system (AUC 0.614) and even lower when compared to the BODE index (AUC 0.715). CONCLUSION: We concluded that the new GOLD classification system has poor prognostic properties and that specific prediction tools (eg, the BODE index) should be used for mortality risk assessment.
- MeSH
- chronická obstrukční plicní nemoc * diagnóza terapie MeSH
- hodnocení rizik MeSH
- lidé MeSH
- prognóza MeSH
- progrese nemoci MeSH
- proporcionální rizikové modely MeSH
- senioři MeSH
- stupeň závažnosti nemoci MeSH
- Check Tag
- lidé MeSH
- mužské pohlaví MeSH
- senioři MeSH
- Publikační typ
- časopisecké články MeSH
- multicentrická studie MeSH
Background: Adherence to inhaled medication constitutes a major problem in patients with chronic obstructive pulmonary disease (COPD) globally. However, large studies evaluating adherence in its entirety and capturing a large variety of potentially associated factors are still lacking. Objective: To study both elementary types of adherence to chronic inhaled COPD medication in "real-life" COPD patients and to assess relationships with a wide-ranging spectrum of clinical parameters. Methods: Data from the Czech Multicentre Research Database (CMRD) of COPD, an observational prospective study, were used. Overall adherence (OA) was evaluated with Morisky Medication Adherence Scale (©MMAS-4) and adherence to an application technique (A-ApplT) with the Five Steps Assessment. Mann-Whitney U test, Spearman's correlation, and logistic regression were used to explore relationships between variables. Results: Data of 546 participants (69.6% of all patients from the CMRD) were analyzed. Two-thirds self-reported optimal OA, but only less than one-third demonstrated A-ApplT without any error. OA did not correlate with A-ApplT. Next, better OA was associated with higher education, a higher number of inhalers, a lower rate of exacerbations, poorer lung function, higher degree of upper respiratory tract symptoms (SNOT-22), absence of depressive symptoms, ex-smoking status, regular mouthwash after inhaled corticosteroids (ICS), and flu vaccination. By contrast, better A-ApplT was associated with a lower number of inhalers, better lung function, and regular mouthwash after ICS. Independent predictors of nonoptimal OA included lower degree of education, absence of flu vaccination, anemia, depression, and peptic ulcer history, whereas independent predictors of lower A-ApplT were lower education, absence of regular mouthwash after ICS, and higher COPD Assessment Test score. Conclusions: Parameters associated with OA and A-ApplT differ, and those associated with both adherence domains are sometimes associated inversely. Based on this finding, we understand these as two separate constructs with an overlap.
- Publikační typ
- časopisecké články MeSH
Asthma bronchiale je definováno jako chronické zánětlivé onemocnění dolních cest dýchacích spojené s jejich hyperreaktivitou a variabilní obstrukcí, které se klinicky projevuje stavy záchvatovité dušnosti, pískotů a kašle. Z imunopatologického hlediska rozlišujeme u pacientů s bronchiálním astmatem dvě základní cesty rozvoje zánětu, tzv. T2-high a T2-low typ zánětu. Biologickou léčbou můžeme v současnosti regulovat pouze T2-high typ zánětu. Cílové molekuly této terapie jsou IgE a interleukiny 4, 5 a 13. Terapie má dobrý bezpečnostní profil, vykazuje vysokou účinnost a stává se celosvětově zlatým standardem léčby těžkého nekontrolovaného astmatu s dominantním T2-high typem zánětu. Léčba je v České republice centralizována a její dostupnost pro širší skupinu astmatiků je závislá na úzké spolupráci alergologů či pneumologů z periferních ambulancí s lékaři Národního centra pro těžké astma (NCTA).
Bronchial asthma is defined as a chronic inflammatory disease of the lower respiratory tract associated with their hyperreactivity and variable obstruction, clinically significant states of paroxysmal shortness of breath, wheezing, and cough. From the immunopathological perspective, we differentiate two basic ways of progressive inflammation in patients with bronchial asthma, so-called T2-high and T2-low. Only the T2-high inflammation type can be currently regulated with biologic treatment. The target molecules of this therapy are IgE and interleukin 4, 5, and 13. The treatment has a good safety profile, demonstrates high efficacy, and is becoming the worldwide gold standard of severe uncontrollable asthma. The treatment in the Czech Republic is centralized. Its availability to a broader group of patients with asthma depends on the close cooperation of allergologists or pulmonologists from peripheral outpatient departments with doctors from the National Centre for Severe Asthma.
- MeSH
- antiastmatika terapeutické užití MeSH
- biologická terapie * metody MeSH
- bronchiální astma * farmakoterapie MeSH
- dospělí MeSH
- eozinofily MeSH
- humanizované monoklonální protilátky terapeutické užití MeSH
- lidé MeSH
- stupeň závažnosti nemoci MeSH
- Th2 buňky MeSH
- výsledek terapie MeSH
- Check Tag
- dospělí MeSH
- lidé MeSH
- ženské pohlaví MeSH
- Publikační typ
- kazuistiky MeSH
OBJECTIVES: The BODE (BMI, Obstruction - FEV1, Dyspnoea - mMRC, Exercise - 6-MWT) and the ADO (Age, Dyspnoea - mMRC, Obstruction - FEV1) indices are widely used prognosis assessment tools for long-term mortality prediction in COPD patients but subject to limitations for use in daily clinical practice. The aim of this research was to construct a prognostic instrument that prevents these limitations and which would serve as a complementary prognostic tool for clinical use in these patients. METHODS AND PARTICIPANTS: The data of 699 COPD subjects were extracted from the Czech Multicentre Research Database (CMRD) of COPD patients (the derivation cohort) and analysed to identify factors associated with the long-term risk of mortality. These were entered into the ROC analysis and reclassification analysis. Those with the strongest discriminative power were used to construct the new index (CADOT). The new index was validated on 187 patients of the CIROCO+ cohort (Netherlands; the validation cohort). RESULTS: The CADOT was constructed by adding two newly identified prognosis-determining factors, chronic heart failure (CHF) and TLCO, to the ADO index. In a head-to-head comparison, the CADOT index showed highest c-statistic values compared to the BODE and ADO indices (0.701 vs 0.677 vs 0.644, respectively). The prognostic power was more definitive when applied to the Dutch validation (CIROCO+) cohort (0.842 vs 0.799 vs 0.825, respectively). CONCLUSIONS: The CADOT index has comparable prognostic power to the BODE and ADO indices. The CADOT is complementary/an alternative to the BODE (if 6-MWT is not feasible) and ADO (with less dependence on the age factor) indices. TRIAL REGISTRATION: ClinicalTrials.gov (NCT01923051).
- MeSH
- chronická obstrukční plicní nemoc * mortalita MeSH
- dyspnoe MeSH
- index tělesné hmotnosti MeSH
- lidé MeSH
- prognóza MeSH
- respirační funkční testy MeSH
- stupeň závažnosti nemoci MeSH
- Check Tag
- lidé MeSH
- Publikační typ
- časopisecké články MeSH
Chronická obstrukční plicní nemoc (CHOPN) je nejčastější chronická plicní nemoc, která postihuje stovky milionů lidí ve světě a je asociována se signifikantní morbiditou a mortalitou. V této přehledné práci autoři představují internistům aktuální koncept péče o pacienty s CHOPN, souhrn nejdůležitějších poznatků a doporučení formulované expertní skupinou České pneumologické a ftizeologické společnosti ČLS JEP. Detailnější verze pozičního dokumentu byla publikována v roce 2020 v anglickém jazyce. Cílem autorů této práce bylo přetavit nejnovější vědecké poznatky do kontextu reálné medicínské praxe v České republice. Koncept péče o pacienty s CHOPN je založen na komplexnosti přístupu k pacientovi s respektováním individuálních rysů jeho nemoci a snahou o maximální možnou míru individualizace léčby.
Chronic obstructive pulmonary disease (COPD) is a heterogenous condition affecting hundreds of millions of people worldwide. COPD is a major health problem associated with significant morbidity and mortality. In this review, the authors present the current concept of care for patients with COPD in the Czech Republic, along with a summary of treatment recommendations formulated by the expert group of the Czech Pneumological and Phthisiological Society. A more detailed version of the position paper was published in 2020. The aim of this work was to transform the most recent scientific knowledge into the context of daily practice in the Czech Republic. Our concept of care for patients with COPD uses a complex approach with special emphasis on individual phenotypic features of the disease. Maximal effort has been put into individualization of treatment according to the presence of certain clinical phenotypes/treatable traits with respect to current scientific knowledge.
- MeSH
- chronická obstrukční plicní nemoc * diagnóza klasifikace terapie MeSH
- fenotyp MeSH
- individualizovaná medicína MeSH
- lidé MeSH
- směrnice pro lékařskou praxi jako téma MeSH
- Check Tag
- lidé MeSH
- Publikační typ
- přehledy MeSH
Chronická obstrukční plicní nemoc je definována jako preventabilní, v čase progredující heterogenní onemocnění charakterizované perzistujícími respiračními symptomy a bronchiální obstrukcí. Základem farmakologické léčby pacientů s CHOPN jsou dlouhodobě působící bronchodilatancia, přičemž u symptomatických nemocných má být již od časných stadií onemocnění preferována duální bronchodilatační léčba. Glykopyrronium/formoterol je nová fixní kombinace s inovativním inhalačním systémem Aerosphere, v němž jsou jako nosič inhalačních léků využity aerodynamické fosfolipidové porézní částice vytvářející stabilní homogenní suspenzi s optimální velikostí lehkých částic, které se dobře rozptýlí na povrchu epitelu malých i velkých dýchacích cest. Tím je zajištěno efektivní dodání léku do dýchacích cest a konzistentní dávka od první do poslední inhalace. O účinnosti fixní kombinace glykopyrronium/ formoterol svědčí, kromě klinických studií, rovněž vlastní zkušenosti autorky z běžné praxe.
Chronic obstructive pulmonary disease is defined as preventable progressive heterogeneous disease characterized by persistent respiratory symptoms and bronchial obstruction. The mainstay of treatment of patients with COPD are long-acting bronchodilators; in symptomatic patients, dual bronchodilator treatment should be preferred from the early stages of the disease. Glycopyrronium/formoterol is a new fixed combination with the innovative Aerosphere inhaler, which uses aerodynamic phospholipid porous particles as a carrier of inhalation drugs. This way, stable homogeneous suspension with optimal size of light particles is formed that spread well on the epithelial surface of small and large airways. This ensures efficient delivery of the drug to the airways and a consistent dose from the first to the last inhalation. The efficacy of the glycopyrronium/formoterol fixed combination is witnessed, apart from clinical studies, also by the author's own real world experience.
- Klíčová slova
- tezepelumab, mepolizumab, dupilumab, thymický stromální lymfopoetin,
- MeSH
- bronchiální astma * farmakoterapie imunologie MeSH
- COVID-19 komplikace MeSH
- cytokiny antagonisté a inhibitory fyziologie MeSH
- interleukin-4 antagonisté a inhibitory MeSH
- interleukin-5 antagonisté a inhibitory MeSH
- lidé MeSH
- monoklonální protilátky * farmakologie terapeutické užití MeSH
- omalizumab aplikace a dávkování terapeutické užití MeSH
- Th2 buňky fyziologie účinky léků MeSH
- Check Tag
- lidé MeSH