-
Je něco špatně v tomto záznamu ?
Význam echokardiografie v diagnostice kardioembolizačních zdrojů ischemické cévní mozkové příhody
[Role of echocardiography in patients after ischemic stroke]
Martin Hutyra, Luděk Pavlů, Daniel Šaňák, Jan Přeček, Martin Köcher, Zbyněk Tüdös, Tomáš Skála, Ondřej Moravec, David Vindiš, Miloš Táborský
Jazyk čeština Země Česko
Typ dokumentu práce podpořená grantem
E-zdroje NLK Online
Elsevier Open Access Journals od 2012-01-01 do 2018-12-31ROAD: Directory of Open Access Scholarly Resources od 2006
- MeSH
- cévní mozková příhoda prevence a kontrola radiografie MeSH
- defekty komorového septa komplikace ultrasonografie MeSH
- defekty srdečního septa komplikace ultrasonografie MeSH
- echokardiografie transezofageální metody MeSH
- fibrilace síní komplikace ultrasonografie MeSH
- hodnocení rizik MeSH
- lidé MeSH
- magnetická rezonance kinematografická metody MeSH
- mitrální insuficience komplikace ultrasonografie MeSH
- nádory srdce komplikace ultrasonografie MeSH
- paradoxní embolie epidemiologie patologie ultrasonografie MeSH
- počítačová rentgenová tomografie metody MeSH
- rizikové faktory MeSH
- tromboembolie * ultrasonografie MeSH
- Check Tag
- lidé MeSH
- Publikační typ
- práce podpořená grantem MeSH
Terapie akutní fáze ischemické cévní mozkové příhody je zaměřena na omezení rozsahu poškození mozku co možná nejčasněji podanou reperfuzní léčbou a následnou sekundárně preventivní farmakoterapií. Klíčovým faktorem ve stanovení správné sekundárně preventivní strategie je objasnění etiologie ischemické cévní mozkové příhody zejména s ohledem na fakt, že riziko recidivy cévní mozkové příhody je nejvyšší během prvního týdne od příhody. Vyloučení potenciálních kardiovaskulárních zdrojů s různým embolizačním potenciálem je zásadním krokem v rámci sekundární prevence cévní mozkové příhody. Jícnová echokardiografi e je zobrazovací metodou volby v diagnostice možných kardiálních zdrojů embolizace do systémové cirkulace. Vzhledem k variabilitě nálezů zejména ve vztahu k reálné incidenci v různých populacích pacientů, a tedy k rozdílné rizikovosti těchto diagnostikovaných fenoménů a dále vzhledem k absenci randomizovaných dat prokazujících účinky intervence spočívající v ovlivnění působení těchto abnormalit je rutinní použití jícnové echokardiografi e u všech pacientů s kryptogenní ischemickou cévní mozkovou příhodou velmi sporné. Zejména u mladých jedinců s kryptogenní mozkovou ischemií bez rizikových kardiovaskulárních faktorů a současně s diagnostikovanou tromboembolickou žilní nemocí, respektive u starších jedinců se strukturálním srdečním onemocněním je vhodné provedení detailního echokardiografi ckého vyšetření s cílem identifi kovat všechny možné kardiální a cévní zdroje a cesty pro systémovou a paradoxní embolii.
Therapy of acute phase of ischemic central vascular accident is focused on immediate actions to suppress the severity of damage with the earliest possible initiation of reperfusion strategy together with initiation and maintenance of adequate therapy to prevent further cerebral reinfarctions. The key factor for adequate and effective secondary prevention is elucidation of the etiology of ischemic central vascular accident because the risk of brain reinfarction is the highest in the fi rst weeks after the primary event. The exclusion of potential cardiac or vascular sources of embolization into the cerebrovascular system is essential in choosing adequate secondary prevention. Origins of embolization are important to identify because they represent different thromboembolic risks. Transesophageal echocardiography is a frequently used diagnostic method after ischemic stroke. However, because of the variability in the frequency of cardiac fi ndings between studies of similar populations, the lack of correlation between cardiac abnormalities thought to be associated with each other and cryptogenic stroke, it is unclear if routine use of echocardiography in patients with cryptogenic stroke should be recommended. Its routine use to elucidate the causes of stroke has a role in some patient groups, especially in young patients who present with cryptogenic stroke and no cardiovascular risk factors, as well as in the setting of a deep venous thrombosis, and older patients with a suspicion for structural heart disease or left ventricular or left atrial thrombus.
Role of echocardiography in patients after ischemic stroke
Literatura
- 000
- 00000naa a2200000 a 4500
- 001
- bmc16022891
- 003
- CZ-PrNML
- 005
- 20161025160249.0
- 007
- ta
- 008
- 160818s2016 xr a f 000 0|cze||
- 009
- AR
- 024 7_
- $a 10.1016/j.crvasa.2016.02.003 $2 doi
- 040 __
- $a ABA008 $d ABA008 $e AACR2 $b cze
- 041 0_
- $a cze $b eng
- 044 __
- $a xr
- 100 1_
- $a Hutyra, Martin, $d 1974- $7 xx0013232 $u I. interní klinika – kardiologická, Lékařská fakulta Univerzity Palackého a Fakultní nemocnice Olomouc, Olomouc, Česká republika
- 245 10
- $a Význam echokardiografie v diagnostice kardioembolizačních zdrojů ischemické cévní mozkové příhody / $c Martin Hutyra, Luděk Pavlů, Daniel Šaňák, Jan Přeček, Martin Köcher, Zbyněk Tüdös, Tomáš Skála, Ondřej Moravec, David Vindiš, Miloš Táborský
- 246 31
- $a Role of echocardiography in patients after ischemic stroke
- 504 __
- $a Literatura
- 520 3_
- $a Terapie akutní fáze ischemické cévní mozkové příhody je zaměřena na omezení rozsahu poškození mozku co možná nejčasněji podanou reperfuzní léčbou a následnou sekundárně preventivní farmakoterapií. Klíčovým faktorem ve stanovení správné sekundárně preventivní strategie je objasnění etiologie ischemické cévní mozkové příhody zejména s ohledem na fakt, že riziko recidivy cévní mozkové příhody je nejvyšší během prvního týdne od příhody. Vyloučení potenciálních kardiovaskulárních zdrojů s různým embolizačním potenciálem je zásadním krokem v rámci sekundární prevence cévní mozkové příhody. Jícnová echokardiografi e je zobrazovací metodou volby v diagnostice možných kardiálních zdrojů embolizace do systémové cirkulace. Vzhledem k variabilitě nálezů zejména ve vztahu k reálné incidenci v různých populacích pacientů, a tedy k rozdílné rizikovosti těchto diagnostikovaných fenoménů a dále vzhledem k absenci randomizovaných dat prokazujících účinky intervence spočívající v ovlivnění působení těchto abnormalit je rutinní použití jícnové echokardiografi e u všech pacientů s kryptogenní ischemickou cévní mozkovou příhodou velmi sporné. Zejména u mladých jedinců s kryptogenní mozkovou ischemií bez rizikových kardiovaskulárních faktorů a současně s diagnostikovanou tromboembolickou žilní nemocí, respektive u starších jedinců se strukturálním srdečním onemocněním je vhodné provedení detailního echokardiografi ckého vyšetření s cílem identifi kovat všechny možné kardiální a cévní zdroje a cesty pro systémovou a paradoxní embolii.
- 520 9_
- $a Therapy of acute phase of ischemic central vascular accident is focused on immediate actions to suppress the severity of damage with the earliest possible initiation of reperfusion strategy together with initiation and maintenance of adequate therapy to prevent further cerebral reinfarctions. The key factor for adequate and effective secondary prevention is elucidation of the etiology of ischemic central vascular accident because the risk of brain reinfarction is the highest in the fi rst weeks after the primary event. The exclusion of potential cardiac or vascular sources of embolization into the cerebrovascular system is essential in choosing adequate secondary prevention. Origins of embolization are important to identify because they represent different thromboembolic risks. Transesophageal echocardiography is a frequently used diagnostic method after ischemic stroke. However, because of the variability in the frequency of cardiac fi ndings between studies of similar populations, the lack of correlation between cardiac abnormalities thought to be associated with each other and cryptogenic stroke, it is unclear if routine use of echocardiography in patients with cryptogenic stroke should be recommended. Its routine use to elucidate the causes of stroke has a role in some patient groups, especially in young patients who present with cryptogenic stroke and no cardiovascular risk factors, as well as in the setting of a deep venous thrombosis, and older patients with a suspicion for structural heart disease or left ventricular or left atrial thrombus.
- 650 _2
- $a cévní mozková příhoda $x prevence a kontrola $x radiografie $7 D020521
- 650 12
- $a tromboembolie $x ultrasonografie $7 D013923
- 650 _2
- $a rizikové faktory $7 D012307
- 650 _2
- $a fibrilace síní $x komplikace $x ultrasonografie $7 D001281
- 650 _2
- $a defekty srdečního septa $x komplikace $x ultrasonografie $7 D006343
- 650 _2
- $a defekty komorového septa $x komplikace $x ultrasonografie $7 D006345
- 650 _2
- $a paradoxní embolie $x epidemiologie $x patologie $x ultrasonografie $7 D019320
- 650 _2
- $a hodnocení rizik $7 D018570
- 650 _2
- $a počítačová rentgenová tomografie $x metody $7 D014057
- 650 _2
- $a magnetická rezonance kinematografická $x metody $7 D019028
- 650 _2
- $a nádory srdce $x komplikace $x ultrasonografie $7 D006338
- 650 _2
- $a mitrální insuficience $x komplikace $x ultrasonografie $7 D008944
- 650 _2
- $a echokardiografie transezofageální $x metody $7 D017548
- 650 _2
- $a lidé $7 D006801
- 655 _2
- $a práce podpořená grantem $7 D013485
- 700 1_
- $a Pavlů, Luděk $7 xx0236019 $u I. interní klinika – kardiologická, Lékařská fakulta Univerzity Palackého a Fakultní nemocnice Olomouc, Olomouc, Česká republika
- 700 1_
- $a Šaňák, Daniel $7 xx0104413 $u Neurologická klinika, Lékařská fakulta Univerzity Palackého a Fakultní nemocnice Olomouc, Olomouc, Česká republika
- 700 1_
- $a Přeček, Jan, $d 1985- $7 xx0154445 $u I. interní klinika – kardiologická, Lékařská fakulta Univerzity Palackého a Fakultní nemocnice Olomouc, Olomouc, Česká republika
- 700 1_
- $a Köcher, Martin $7 jn20010309197 $u Radiologická klinika, Lékařská fakulta Univerzity Palackého a Fakultní nemocnice Olomouc, Olomouc, Česká republika
- 700 1_
- $a Tüdös, Zbyněk $7 xx0128861 $u Radiologická klinika, Lékařská fakulta Univerzity Palackého a Fakultní nemocnice Olomouc, Olomouc, Česká republika
- 700 1_
- $a Skála, Tomáš $7 xx0137536 $u I. interní klinika – kardiologická, Lékařská fakulta Univerzity Palackého a Fakultní nemocnice Olomouc, Olomouc, Česká republika
- 700 1_
- $a Moravec, Ondřej $7 xx0146881 $u I. interní klinika – kardiologická, Lékařská fakulta Univerzity Palackého a Fakultní nemocnice Olomouc, Olomouc, Česká republika
- 700 1_
- $a Vindiš, David $7 xx0146879 $u I. interní klinika – kardiologická, Lékařská fakulta Univerzity Palackého a Fakultní nemocnice Olomouc, Olomouc, Česká republika
- 700 1_
- $a Táborský, Miloš, $d 1962- $7 jn20010310074 $u I. interní klinika – kardiologická, Lékařská fakulta Univerzity Palackého a Fakultní nemocnice Olomouc, Olomouc, Česká republika
- 773 0_
- $t Cor et vasa $x 0010-8650 $g Roč. 58, č. 2 (2016), s. 272-282 $w MED00010972
- 856 41
- $u http://www.e-coretvasa.cz/ $y domovská stránka časopisu
- 910 __
- $a ABA008 $b A 2980 $c 438 $y 4 $z 0
- 990 __
- $a 20160817115058 $b ABA008
- 991 __
- $a 20161025160658 $b ABA008
- 999 __
- $a ok $b bmc $g 1158415 $s 947438
- BAS __
- $a 3
- BMC __
- $a 2016 $b 58 $c 2 $d 272-282 $i 0010-8650 $m Cor et Vasa (Brno) $n Cor Vasa (Brno Print) $x MED00010972
- LZP __
- $c NLK125 $d 20161025 $a NLK 2016-09/mk