Zoofilní dermatofyty jsou nejdůležitějšími původci povrchových mykóz u domácích a hospodářských zvířat, z nichž jsou často přenášeny na člověka. Tato skupina zahrnuje přibližně deset specializovaných parazitických hub, které náleží do rodů Trichophyton a Microsporum. Zatímco u zvířat mají infekce často mírný až asymptomatický průběh, při nákaze člověka se typicky projevují jako silně zánětlivé infekce kůže nebo kštice. Nejčastěji postiženou skupinou jsou děti. Cílem tohoto sdělení je podat ucelený mezioborový přehled o klinickém obraze a diagnostice těchto infekcí u člověka i domácích zvířat, a také o hlavních původcích a jejich prevalenci u zvířat, což jsou základní předpoklady nutné k pochopení dynamiky přenosu na člověka a epidemiologické situace u nás i ve světě. Samostatné podkapitoly jsou věnovány léčbě infekcí u člověka a prevenci šíření zoonotických nákaz. Dále je prezentována analýza pětiletých epidemiologických dat, která zahrnuje 2 361 případů tiney corporis (1 004 zoonotického původu) a 79 případů tiney capitis (60 zoonotických) u českých pacientů.
Zoophilic dermatophytes are the most important agents of the superficial mycoses in domestic and farm animals, and are often transmitted to humans. This group includes approximately ten specialized parasitic fungi belonging to the genera Trichophyton and Microsporum. While infections in animals have often mild symptoms or are asymptomatic, human infections typically manifest as highly inflammatory infections of skin or hairy parts of the head. The children are the most frequently affected group. The aim of this review is to provide a comprehensive interdisciplinary overview of the clinical picture and diagnostic methods of these infections in human and domestic animals, and to summarize available data on the main causal agents and their prevalence in animals. This knowledge is essential for understanding the dynamic of the disease transmission and the local and global epidemiological situation. Separate subchapters are focused on treatment of zoonotic infections and prevention of their spread. An epidemiological analysis of 2361 tinea corporis cases (1004 of zoonotic origin) and 79 tinea capitis cases (60 zoonotic) diagnosed during five-year study in Czech patients is presented.
- Klíčová slova
- zoofilní dermatofyty,
- MeSH
- lidé MeSH
- Microsporum MeSH
- tinea capitis diagnóza epidemiologie terapie MeSH
- tinea * diagnóza epidemiologie terapie MeSH
- Trichophyton MeSH
- zoonózy * diagnóza epidemiologie přenos MeSH
- zvířata MeSH
- Check Tag
- lidé MeSH
- zvířata MeSH
- Publikační typ
- přehledy MeSH
Taxonomie dermatofytů prošla v minulosti řadou výrazných změn a nikdy nebyla příliš stabilní. Poslední rozsáhlejší změny proběhly v souvislosti s revizí skupiny molekulárně genetickými metodami. Hlavním cílem této práce je seznámit čtenáře s pokroky v taxonomii dermatofytů a prostřednictvím seznamu doporučených jmen sjednotit pojmenovávání druhů napříč českými pracovišti. To by mělo nejen usnadnit komunikaci, ale také porovnávání výsledků se zahraniční literaturou. Jedním z doporučení je například ukončení používání jména Trichophyton mentagrophytes v klinické praxi. V úvodu textu se diskutuje o problematickém konceptu druhu u dermatofytů, jehož rozdílná aplikace může mít velký vliv na počet uznávaných druhů. Závěrečná část je věnována budoucím změnám souvisejícím s novým vydáním Mezinárodního kódu nomenklatury řas, hub a rostlin. Jedná se především o ukončení duální nomenklatury hub a vybrání jediného správného jména pro každý druh. Obecně se dá říci, že je vhodné preferovat jméno nepohlavního stadia (Trichophyton, Microsporum, Epidermophyton), s výjimkou případů, kde toto jméno není k dispozici (např. Arthroderma benhamiae). Klíčová slova: Arthroderma – druhový koncept – fylogeneze – Mezinárodní nomenklatorický kód – jedna houba, jedno jméno – polyfázický přístup – Trichophyton interdigitale – Trichophyton mentagrophytes
Taxonomy of dermatophytes has changed significantly in the past and it has never been stable. Last extensive changes appeared after revision of the group by molecular genetic methods. This paper introduces the advances in taxonomy of dermatophytes and helps to unify the species names in use among the Czech laboratories to simplify their communication and comparison of the results with foreign literature. The complicated species concept of dermatophytes that might be applied differently and might influence the number of accepted species is discussed in the beginning. The last part is dedicated to future changes related to a new edition of the International Code of Nomenclature for algae, fungi, and plants namely to termination of a dual nomenclature of fungi and choosing the one correct name for each species. Key words: Atrhroderma – species concept – phylogeny – the International Code of Nomenclature – one fungus one name – polyphasic approach – Trichophyton interdigitale – Trichophyton mentagrophytes
- Klíčová slova
- druhový koncept, Trichophyton mentagrophytes, Trichophyton interdigitale, polyfázický přístup, Mezinárodní nomenklatorický kód, zoofilní druhy, geofilní druhy,
- MeSH
- Arthrodermataceae klasifikace MeSH
- dermatomykózy mikrobiologie MeSH
- Epidermophyton klasifikace MeSH
- fylogeneze * MeSH
- houby klasifikace MeSH
- lidé MeSH
- Microsporum klasifikace MeSH
- mitosporické houby * izolace a purifikace klasifikace MeSH
- mykologické určovací techniky MeSH
- terminologie jako téma * MeSH
- Trichophyton klasifikace MeSH
- zoonózy MeSH
- zvířata MeSH
- Check Tag
- lidé MeSH
- zvířata MeSH
- Publikační typ
- práce podpořená grantem MeSH
- přehledy MeSH
Cílem práce bylo zhodnotit molekulárně genetickými metodami (MGM) spektrum původců dermatofytóz na území České republiky s rozdělením podle hlavních klinických forem. Během dvou let (červenec 2011 až červen 2013) bylo na šesti regionálních pracovištích zachyceno 3235 kultivačně pozitivních vzorků s dermatofyty. Nejvyšší počet izolátů pocházel z případů tinea unguium (55,5 %), dále t. corporis (29,2 %), t. pedis (14,6 %) a t. capitis (0,7 %). Druhová identifikace izolátů všech druhů (n = 672) s výjimkou Trichophyton rubrum (n = 2 563) byla provedena MGM (PCR-fingerprinting nebo sekvenace ITS oblasti rDNA). Pro T. rubrum byla molekulárně ověřena jen identifikace morfologicky nejednoznačných izolátů (n = 189). Celkem bylo identifikováno 14 druhů dermatofytů, přičemž nejvýznamnější změnou oproti minulosti bylo vysoké zastoupení zoofilního druhu Arthroderma benhamiae, který působil velkou část případů t. corporis (22,9 %) a t. capitis (29,2 %). Geofilní druhy působily jen 1,3 % všech infekcí, přestože se jednalo o druhově nejpočetnější skupinu, ve které byly odhaleny dva nepopsané druhy a také přehlížené druhy Microsporum persicolor a M. fulvum. Klíčová slova: Arthroderma benhamiae – DNA sekvenace – geofilní dermatofyty – ITS oblast rDNA – PCR-fingerprinting – tinea capitis – tinea corporis – tinea pedis – tinea unguium – zoofilní dermatofyty
The aim of the study was to evaluate the spectrum of causative agents of the main clinical forms of dermatophytoses in the Czech Republic by molecular genetic methods (MGM). During two years (from July 2011 to June 2013), 3255 cultivation specimens were positive for dermatophytes. The highest number of specimens was isolated from tinea unguinum (55,5%), then tinea corporis (29,2%), tinea pedis (14,6%) and tinea capitis (0,7%). The identification of isolated species (n = 672) except for Trichophytom rubrum (n = 2563) was performed by MGM (PCR fingerprinting or sequencing of ITS segments of rDNA). For T. rubrum only morphologically non-clear isolates were identified (n = 189). In total, 14 species of dermatophytes were identified. The most important change noticed compared to previous results was an increased detection of Arthroderma benhamiae in the cases of tinea corporis (22,9%) and tinea capitis (29,2%). Geophilic species caused only 1,3% of all infections even if this group comprised the highest number of species with two newly described ones and also Microsporum persicolor and M. fulvum wich are usually overlooked in the morphological examination. Key words: Arthroderma benhamiae – DNA sequencing – geophilic dermatopytes – ITS region of rDNA – PCR-fingerprinting – tinea capitis – tinea corporis – tinea pedis – tinea unguinum – zoophilic dermatophytes
- Klíčová slova
- Arthroderma benhamiae, zoofilní dermatofyty, tinea unguium, tinea corporis, PCR-fingerprinting, ITS oblast rDNA, geofilní dermatofyty, Trichophyton rubrum,
- MeSH
- Arthrodermataceae genetika izolace a purifikace klasifikace MeSH
- dermatomykózy * epidemiologie genetika mikrobiologie MeSH
- DNA fingerprinting MeSH
- DNA fungální analýza MeSH
- DNA primery diagnostické užití MeSH
- druhová specificita MeSH
- houby * genetika izolace a purifikace klasifikace MeSH
- lidé MeSH
- Microsporum genetika izolace a purifikace klasifikace MeSH
- mykologické určovací techniky metody MeSH
- polymerázová řetězová reakce MeSH
- ribozomální DNA MeSH
- sekvenční analýza DNA MeSH
- tinea capitis epidemiologie genetika mikrobiologie MeSH
- tinea pedis epidemiologie genetika mikrobiologie MeSH
- tinea * epidemiologie genetika mikrobiologie MeSH
- Trichophyton genetika izolace a purifikace klasifikace MeSH
- Check Tag
- lidé MeSH
- mužské pohlaví MeSH
- ženské pohlaví MeSH
- Publikační typ
- práce podpořená grantem MeSH
- Geografické názvy
- Česká republika MeSH
Zažívací trakt je nejčastější (až 40%) lokalizací primárních mimouzlinových forem non-hodgkinských lymfomů. Téměř polovinu tvoří indolentní formy, především MALT lymfomy. Vývoj MALT lymfomu je dočasně závislý na antigenní stimulaci Helicobacter pylori. Více než 90 % nemocných s MALT lymfomem žaludku je sérologicky pozitivních na přítomnost protilátek proti H. pylori, ale histologicky či kultivačně se v bioptátu prokáže pouze u necelých 60 %. Antibiotická léčba infekce H. pylori může u lokalizovaného stadia MALT lymfomu vést k úplné regresi onemocnění bez jakékoliv protinádorové terapie. Naším příspěvkem formou kazuistiky chceme upozornit na toto onemocnění v souvislosti s možností antibiotické terapie tohoto nádoru.
Gastrointestinal tract is the most commonly (40 %) affected site of the extranodal forms of primary non-Hodgkin's lymphomas. Almost half of them are indolent lymphomas, mainly MALT lymphomas. The development of MALT lymphoma temporarily depends on antigen stimulation of Helicobacter pylori. More than 90 % of MALT lymphoma patients are positive for Helicobacter pylori antibodies, but the positivity of biopsy is present in only 60 % of them. Antibiotic therapy in Helicobacter pylori infection may lead to complete regression of the locahzed primary gastric lymphoma of the MALT type without any anti-tumour therapy. The aim of the case report is to present the disease in the context of possible antibiotic therapy of the tumour.
- Klíčová slova
- mouzlinové formy, non-hodgkinský lymfom,
- MeSH
- dospělí MeSH
- Helicobacter pylori MeSH
- infekce vyvolané Helicobacter pylori farmakoterapie komplikace MeSH
- lidé MeSH
- lymfom z B-buněk marginální zóny diagnóza mikrobiologie patologie MeSH
- nádory žaludku diagnóza mikrobiologie patologie MeSH
- Check Tag
- dospělí MeSH
- lidé MeSH
- mužské pohlaví MeSH
- Publikační typ
- kazuistiky MeSH
- MeSH
- alergie etiologie MeSH
- aspergilóza etiologie MeSH
- dermatomykózy etiologie klasifikace MeSH
- dítě MeSH
- houby patogenita MeSH
- kandidóza etiologie MeSH
- kryptokokóza etiologie MeSH
- lidé MeSH
- mykotoxikóza etiologie MeSH
- mykotoxiny klasifikace MeSH
- mykózy etiologie klasifikace MeSH
- pediatrie metody MeSH
- pneumocystová pneumonie etiologie MeSH
- rizikové faktory MeSH
- zygomykóza etiologie MeSH
- Check Tag
- dítě MeSH
- lidé MeSH
Obecně lze k diagnostice infekce Helicobacter pylori (H. pylori) užít metod invazivních a neinvazivních. Jednou z neinvazivních metod, kdy není potřeba endoskopického vyšetření pacienta, je kromě dechového testu a detekce antigenu ve stolici i sérologické vyšetření protilátek. Stanovují se protilátky ve všech třídách IgM, IgG, IgA. Hodnocení se provádí metodou ELISA se senzitivitou 82–96 % a specificitou 67–92 %. Konfirmace pomocí Westernblot testu pak umožňuje přesnější stanovení infekce a současně lze identifikovat jednotlivé specifické protilátky proti antigenní strukturám H. pylori. Umožňuje stanovení proti CagA antigenu, který je považován za důležitý marker virulence. V práci je zpracován soubor 447 sér od pacientů metodou ELISA na stanovení protilátek proti H. pylori ve třídách IgG a IgA v letech 2009–2010 (od roku 2010 i ve třídě IgM). Současně jsou předloženy i dvě zajímavé kazuistiky.
Generally, it is possible to use both invasive and non-invasive methods for the diagnosis of Helicobacter pylori infection. One of the non-invasive methods not requiring endoscopic examination of the patient is, besides the breath test and stool antigen test, serological detection of the antibodies. Antibodies are determined in the IgM, IgG and IgA classes using the ELISA method with a sensitivity of 82–96 % and specificity of 67–92 %. Confirmation with the Western blot allows more precise specification of the infection. At the same time, it is possible to identify individual specific antibodies against Helicobacter pylori antigens. It allows determination of antibodies against CagA which is considered an important virulence marker. The study comprised 447 sera from patients tested by ELISA to determine antibodies against Helicobacter pylori in the IgG and IgA classes in 2009–2010 (since 2010 also in the IgM class). Additionally, two interesting case reports are presented.
- Klíčová slova
- IgM, IgA, IgG,
- MeSH
- dospělí MeSH
- ELISA MeSH
- Helicobacter pylori imunologie MeSH
- infekce vyvolané Helicobacter pylori diagnóza MeSH
- lidé MeSH
- protilátky bakteriální krev MeSH
- senzitivita a specificita MeSH
- Check Tag
- dospělí MeSH
- lidé MeSH
- ženské pohlaví MeSH
- Publikační typ
- kazuistiky MeSH
Cíl práce: Cílem práce bylo zjistit incidenci iníekcí krevního řečiště spojených se zdravotní péčí (NIKR) v Pardubické krajské nemocnici, a. s. (PKN) a zavést systém pravidelného sledování těchto infekcí. Materiál a metody: V letech 2008-2009 byly u pacientů hospitalizovaných v Pardubické krajské nemocnici, a. s. sledovány mikrobiologicky potvrzené případy infekce krevního řečiště. V případě pozitivní hemokultury byl založen na oddělení klinické mikrobiologie protokol, který byl doplněn z nemocničního informačního systému a posléze po zhodnocení ošetřujícím lékařem a lékařem Týmu pro kontrolu infekcí uzavřen. Výsledky: Během prospektivního celonemocničního sledování NIKR v PKN bylo zaznamenáno celkem 207 případů NIKR u 185 pacientů (incidence 0,5 případů NIKR na 1 000 ošetřovacích dnů). 59,4 % bylo v souvislosti s intenzivní péčí (oddělení ARO a JIP), 38 % byly katétrové infekce krevního řečiště. Nejčastějším zdrojem u sekundárních NIKR bylo močové ústrojí (26 %). Celkem bylo izolováno 230 mikrobiálních kmenů, 9,1 % případů bylo polymikrobiální etiologie. Nejčastějším původcem byl Stsiphylococcus aureus (17 %), na druhém a třetím místě Klebsiella pneumonie (14,3 %) a Serratia marcescens (13 %). 25,6 % kmenů Staphylococcus aureus bylo rezistentních k methicilinu. Celkem bylo odebráno 13 hemokultur/1 000 ošetřovacích dnů. Závěr: Zjištěná incidence NIKR je srovnatelná s výsledky zahraničních studií. Rozdílné zastoupení nejčastěji izolovaných mikrobiálnich původců je pravděpodobně odrazem konkrétní epidemiologické situace a koreluje s výsledky plošného monitorování nemocničních mikrobiálních kmenů.
Objective: The aim of the study were to find out the incidence of health care-associated bloodstream infections in the Pardubice Regional Hospital (PRH) and to introduce a system of the regular monitoring of these infections. Material and methods: In 2008-2009, the incidence of the laboratory-confirmed bloodstream infections (BSIs) was monitored in patients hospitalized in tje PRH. In the case of positive blood culture, a protocol was set up in the department of clinical microbiology. The protocol was filled in with the data from the hospital information system and then closed after the evaluation of a physician and a member of the Infection Control Team. Results: During prospective BSI monitoring in the entire PRH, 207 cases BSIs in 185 patients (incidence 0.5 cases per 1 000 patientdays) were monitored. Of these, 59.4 % were related to intensive care in the ICUs. Thirty-eight percent were catheter-associated infections. The most frequent source of secondary BSIs was the urinary system (26 %). A total of 230 pathogenic microorganisms were isolated, with 9.1 % of cases being polymicrobial. The most frequent pathogen was Staphylococcus aureus (17 %), followed by Klebsiella pneumoniae (14.3%) and Serratia marcescens (13 %). The proportion of methicilin-resistant Staphylococcus aureus was 25,6 %. A total of 13 cultures per 1 000 patient-days were collected. Conclusion: The detected incidence BSIs is comparable to thet in foreign studies. The different representation of the most frequently isolated causative agents reflects the actual epidemiological situation and correlates with the outcomes of global monitoring of hospital microbial species.
- MeSH
- bakteriemie diagnóza epidemiologie etiologie mikrobiologie MeSH
- dítě MeSH
- dospělí MeSH
- incidence MeSH
- infekce spojené se zdravotní péčí diagnóza epidemiologie etiologie mikrobiologie MeSH
- kojenec MeSH
- lidé středního věku MeSH
- lidé MeSH
- mladiství MeSH
- mladý dospělý MeSH
- předškolní dítě MeSH
- senioři nad 80 let MeSH
- senioři MeSH
- Check Tag
- dítě MeSH
- dospělí MeSH
- kojenec MeSH
- lidé středního věku MeSH
- lidé MeSH
- mladiství MeSH
- mladý dospělý MeSH
- mužské pohlaví MeSH
- předškolní dítě MeSH
- senioři nad 80 let MeSH
- senioři MeSH
- ženské pohlaví MeSH
- Geografické názvy
- Česká republika MeSH